l46 EMIiÖSEK. 



ioguk van, Kiilsokcpen megöstnerai már őket, a nyuszto- 

 kénál valamivel rövidebb és vastagabb arcorukról. Mind- 

 nyája bűzt széleszt. 

 A görény menyét. Földi. [Le putois commun. Mustela 



putorius. L.) Buft. VII , XXIII. 



Barna, oldalai sárgásak, fején fehér foltokkal; ez a 

 baromfiak s tengeri nyulak rettentője. 

 A fúró menyét. Földi- {Le Furet. Mustela furo. Lin.) 



Buff. yil, XXV, XXVI. 



Sárgás, veres szemeiddel, alig ha nem csupa fajtája a 

 görénynek. Frankhonban csak mint házi állat találtatik , és 

 a vad tengeri nyulak lyukaikbóli kihajtására fordíttatik. 

 Spanyolországbul s Berberiábul jő hozzánk. 

 A lengyel menyét. {Le Putois de Pologne ; Perouasca. Mu- 

 stela sarmatica. Pali. Spic. Zool. XIV, iv , 1 ; Schreb. 



CXXXII. 



Barna ; mindenfelé sárga és fehér lóitokkal. Bőre igen 

 kerestetik ezen szép tarkaság miatt. Egész déh Oroszhon- 

 ban , Kis-ásiában és a Kaspitenger mellékén lakik- 



A sibiriai menyét' {Le Putois de Sibérie. Mustela si- 



birica Pali.) Spic. Zool XIV, ív, 2. 



Egyidomu világos sárga , orra és szeme köre barna , 

 arcora hegye , s alsó ííllkapcsa alja fehérek. 



Sziule ezen alosztályhoz számláltatik a mi éghajlatunk 

 alalli két apró faj. 

 A luzönséges menyét- {La Belette* Mustela vulgáris. 



Lmn.) Buíf. VII, xxix , i. 



Egészen egyidomu yerhenyes. 

 A hölgy menyét. F- (Z/' Hermine. Mustela erminea. L.) 



Bull^ VII , XXIX , 2 ; XXXI , I. 



Nyáron verhenycs, télen fehér, farka vége pedig min- 

 denkor fekete. Téli bőre legszokottabb prém. 

 Még ide közelít: 



