RAGADOZÓK. 147 



A vidra-menyét* {Le Mink, noreh, noerz, putois des ri" 

 viéres du nord* Mustela lutreola. Pali.) Spic Zool. 

 XI. 1. Leche, Mém. de Stockh. 1739, xi. rl. Schreb. 



CXXVII. 



A vizek mellékeit lakja Európa éjszakán és keletén a 

 Jegestengerttil a feketéig, békákkal és rákokkal él, ujai 

 alapja között egy kevéssé úszhártyás a lába, hanem fogai 

 és gömbölyű fai'ka által mkáb közelít a menyétekhez mint 

 a vidrákhoz. Verhenyes barna, ajkai köre, s állkapcsának 

 ülja fehérek 5 szaga csupán pézsmás, bőre szép prémzet. 



Némellyek megkülönböztetik tőle az éjszakameríkai 

 vidra menyétet (Muslela vison Gm.), s mellyre a mink 

 nevezetet áltvivék , melly szinte fél uszonyos lábú , hanem 

 csak állcsúcsán fehér, néha még Q^y vékony sújtassál 

 a torkán. — Én némelly egyéneket megszerezvén ma- 

 gamnak, kitanultam, bogy az állkapocs fehér köre nem ál- 

 landó , s hogy az első is gyakran csak álla csúcsán hord fe- 

 hér foltot , mint az amerikai , — s innét egy fajnak vé- 

 lem őket. 



A heves tartományok szinte birnak menyéteket. 



A jávai menyét. {Le Putois de Java. Putor. nudipes.) F. 

 Cuv- Mammif. 



Aranysárga; feje s farka hegye fehérek. 



Jlfrikai m,enyét. {Le Putois d' Afrique. Put. africanus , 

 Desmar.) 



Fölül verhenyes sárga , alul sárgás fehér ; hasa köze- 

 pén az első lábaktul a hátulsókig egy verhenyes sujtás. 



A csikóit menyét. {La Beletle rayée de Madagascar. Put. 

 striatus Cuv.) 



Közönséges menyét nagyságú, verhenyes barna, öt 

 fehéres, hosszában nyúló sújtassál; alul s majdnem egész 

 far-kán fehéres. 



10* 



