KAGAUOZÓK. ÍM) 



kik. VadáázaU: tél közepén, a legiszonyúbb hobau egy a; 

 ósniert legveázedelmesbbek közük Siberia keleti vidékeil 

 a czoboly keresés utjáu találták iöl. 



Ejszak-anierika szinte több nyusztfajat tart, mellyc- 

 ket az utazók és természetvizsgálók ezcu meg roszul ha- 

 tározott nevek alatt említenek: peían, visony mink, fou- 

 tereau , stb. 



Egyike azoknak a fehér nyuszt ^ a szűcsök fehér 

 visony-a {Mustela lutrocephala. Harl.) szinte mezes lábú , 

 s majdnem olly puha szörü mint a coboly , hanem világos 

 sárga színű s majdnem fehéres 'í^ix. 



A hanadai nyuszt {Pehan; Mustela canadensís Gm.) 

 melly Kanadában s az Egyesületek lóidén lakik , barnával 

 vegyült szürke fejű, nyakú, vállú és hátíolü; orra, ke- 

 resztje, farka s tagjai feketések. (*) 



A GÖRÉNYEK. 

 [Les Mouffetes. Mephitis. Cuv.) 



Mint a meny éteknél , fölül két , alul három hamis 

 zápfoguk van ; hanem fölső gumós foguk igen nagy és 

 olly hosszú mint széles ; alsó lépöjök a belső oldalon két 

 gumót bir , a mi ökct a borzokhoz vezeti közel , mint a 

 menyétek a l'alókokhoz közelítenek. A görényeknek kü- 

 lönben , mint a menyéteknek , hosszú ásó körmeik vannak 

 első lábokon, sőt ők még félig talponjárók is; a hason- 

 latosság egész a színoszlásig lialad. Ezen bűze által ne- 

 vezetes családban a görények a többiekénél nagyobb bűz 

 által jelesek. 



A görénynek általában fehér sugárosak fekete alapon. 



(') Ez Daubrnlon i>ekan-\^\ Iiaiieni torka alalt iicin miiulig fe- 

 hér. Vannak még több mt-nyét és nyusztfajak is, mellyekt-t Moli- 

 na, Hunibolilt és Hailán kijelellek; hanem azok új átvizsgálást ki- 

 vannak. 



