RAGADOZÓK. 151 



súlyegyenesen összelapiüt farkok által, melly két bélyeg 



őket vizi állatokká teszi •, halakkal élnek. 



A hözónséges vidra. Földi. {Loutre commune. Mustela 



lutra. L.) BuíF. VIII, xi. 



Föliü barna , ajka körén , arczán s egész teste alatt fe- 

 héres. Látni néha tarkákat és fehéreket. Európa vizeiben. 



Több külföldi vidra alig különbözik a mienktüL A ca- 

 rohnai {Lutra lataxina, Fréd. Cuv.) valamivel nagyobb 

 lesz s néha sötétebb színű, s lestefalja barnás, hanem 

 gyakran még az árnyolatokban sem különbözik. Brasiliá- 

 ban a caroliniaiakhoz egészen hasonlók vannak. Az nidiai 

 {Lutra nair. Id.) csak valamivel simább , és szemholdai 

 körül észre alig vehetÖleg halaványabb. Az indusok halá- 

 szatra meg tudják tanítani , mint mi vadászatra az ebeket. 

 A jávai {Simungt Lutra leptonyx Horsf. ?) feliérebb torkú s 

 ezen fehérség a fej oldalára {<»lhalad a szemeket körülveen- 

 dő. A reményfokinál {Lutra capensis Fr. Cuv.) a torok, a fej 

 és nyakoldal fehérsége tisztább, kiterjedtebb; az orr hegyén 

 is létezik; de leginkább megkülönbözteli az, hogy (legalább 

 bizonyos korig) nmcs semmi körme, raelly bélyegre Lesson 

 az Aonix nemet alkotá» Azonban a Reményfoktul hozatlak 

 némelly körmös fiatal egyének; mellyekrül ki kell tudni, 

 vájjon azon fajbeliek-e. 

 Az amerikai vidra. {La Loutre d' Amérique* Mustela 



lutra brasiliensis , Gm.) 



Egészen barna vagy sárga , torka fehér vagy sárgás , a 

 miénknél valamivel nagyobb , teste kinyultabb , szőre rövi- 

 debb. Kíilönbözik azonban , mivel orra hegye sem csu- 

 pasz, mint az állatok nagyobb részénél, hanem szőrös, 

 mint a többi arca. A két Araerika vizeiben. 



A tengeri vidra. F. {La Loutre de mer. Mustela lutris. 

 L.) Schreb. CXXVIII. 



(') Ezen kep , a mint látszik, roszul készített egyén szpiint 



