154 EMIiÖSEK. 



A nőstény hatvanhárom napig hasas s hatot egész tizen- 

 kettőig kölkedzik. Az eb tizenötödik évében vén s liusz- 

 nál továb nem igen él. Kiki ösnieri az ö vigyázását, uga- 

 tását, különös nöszését s azon különböző nevelést, raellyre 

 alkalmatos. 

 A közönséges farías. Földi farlas eb. {Le Loup. Canis 



lupus. Lin.) Buíf. VII, i. 



Nagy faj , egj'enes farkú , sárgás szürke bundájú , 

 sárga szárú, a véneknél az első szárakon egy fekete vonal 

 (*), a mi vidékeinken a legártalmasabb ragadozó. Egyip- 

 tomtul egész Laplandig találtatik, s iigy látszik hogy Ame- 

 rikába is átjutott. Éjszakon megfehérül télen a bundája. 

 Minden állatunkat megtámadja , hanem erejével arányos 

 bátorságot nem mutat. Gj'akran döggel él. Erkölcsé- 

 ben s természeti kifejlődésébeu sok hasonlatosságot mutat 

 az ebhez. 



A fekete farhas. Földinél Likaon eb; fekete róka. Le 

 Loup noir. Canis lycaon L.) Buff. IX, XLI. 

 Szinte Európában lakik , sőt Frankhonban is találta- 

 tik, hanem in^cn ritkán (*). Bundája egyidomulag sötét 

 fekete, fehérrel arcora hegyén, s egy apró hasonló színű 

 folttal a melén. A közönségesnél vadabbnak mondatik. 



A mexikói farkas. {Le Loup de Mexique> Canis mexi- 

 canus. Linn.) 



Verhenyes szürke , kevés feketéssel vegyítve ; arcora 

 köre , hasa és lábai fehéresek. Mintegy a közönséges far- 

 kas nagyságú (^). 



(') Ezen vonal többé kevesebbé kifejlődve a sakálon , mexikói 

 farkason , stb. is találtatik. 



(*) Mi négy egyént láttunk , mellyek Francziaországban fogat- 

 tak és ölettek meg. Nem kell őket a fekete rókával összezavarni y 

 mint Gmelin a kettő hasonnevezetét egybe vegyíté. 



(') Ezen bélyeg egy magábnl Mexicobul küldött példány után vaa 



