RAGADOZÓK. 15.') 



jiz arnerilai veres farkas. {Le Loup rouge eV Aniéri- 

 que. Canis juhatus^ Cux. Jgoura Gouazou, d' Azz) 

 Szép fahej-veres , gerince egész hosszában rövid fekete 



sörény. Déli Amerika mocsáraibul. 



yí saMl farhas. Földinél Sakál vagy töröh róha. [Le 

 chacal, Loup dóré* Canis aureus. L.) Schreb. XCIV. 



Az előbbieknél kisebb ; hegyesebb arcorú , barnás 

 szüi'ke , lábszárai világos sárgák, fülén verhenyes; farka a 

 sarkát alig éri. Ez nagyon torkos állat, az ebek módjaként 

 vadászó , mellyekhez minden fajok közt leginkább látszik 

 hasonlítani allcotása s könnyen szelidíthetése által. A saká- 

 lok Indiátul s a Kaspitengcr mellékétül kezdve egész Gui- 

 neáig találtatnak ^ liauem bizonytalan , ha mind azon faj- 

 beliek-e. A senegaliak p. o. {Can. anthus Fréd. Cuv. Mam- 

 mif.) magasabb , szárnak s a mint látszik , hegyesebb arc- 

 oniak; s valamivel hosszabb farknak. 



A RÓKÁK a farkasoktul és szehd ebektül megkülön- 

 böztethetők hosszabb és bojtosabb farkok, hegyesebb arc- 

 orok, nappal csüggő (hosszában fekvő) hasadásos szem- 

 fényök , s fölül kevesbbé kivájt metsző fogaik által. Büdös 

 szagot terjesztenek; barlangokat ásnak s csak gyönge ál- 

 latokat üldöznek. Ezen alnem számosabb az előbbinél. 



A közönséges róka. Föld. róka eh. {Le Renard ordinai- 

 re. Canis vulpes. Lin.) BuíF. VII , Vi. 



Többé kevesebbé verhenyes, farka hegye fehér; Svéd- 

 hontul egész Egyiptomig elterjedt; a két világ éjszaki ré- 



véve; azon egyént Humboldt ajándékozá a királyi gyűjteménynek. 

 Azokat el kell vetni, mellyeket a szerzők Rccchi hamis ábrázolatárul 

 vettek s melly Hernandésnél , 479. l. fölvcve van. Hanem Say és 

 Harlan u». „Faun. am/' , más két faikas fajrul szólanak (^Can. 

 latrans és C. nubilus) , mellyeknok öszvehasonlító vizsgálatra van 

 szüksésok. 



