150 EMIiŐSEK. 



szeia lévők {C'an- fulvus Desm.) csupán fényesebb szí- 

 nűek. Állandó kiilönbséget sem vehetni az ó világbeli s az 

 éjszak-amerikaiak közölt. u4 tüzes róka, Föld. {Le Renard 

 charbonnier. Canis alopex. Schreb. XCI), mellynek farka 

 hegye fekete s ugyanazon tartományokban találtatik, mely- 

 lyelcben a közönséges ; a keresztes ruha {Le Renard croi- 

 se, ua. XCI. A.), melly éjszakrul jö, és csupán csak fe- 

 ketésség állal különbözik gerince hosszában és a vállain; 

 a szücscinktűl ugy nevezett töröh róka, melly sárgás 

 szürke, fehér farkhegygyei , meglehet nem egyebek a kö- 

 zönséges róka fajtáinál; — hanem a következő fajok jól 

 különböznek. 



A hraziliai róka, [Le Renard du Brésil. Canis Azarae. 

 Pr. Max. Bras. Aguarachai d' Azzara.) 



Szürke; nyaka oldalai verhenyesek; tai'kóján fekete 

 vonal kezdődik s f;\rka egész hátán elterjed. 



A sárga róka. {Le Corsac ; le petit Renard jaune. 



Canis corsac y Gni. Bufl'. Supp. III , XVi. Adive 



név alatt. 



Ilalavány sárgás szürke , farka tövén némelly feketés 

 liullámok, farka hegye fekete, állkapcsa fehér. Asia kö- 

 zepének tér vadonaiban közönséges , a Volgátul az Indusig. 

 A mi rókánk természetét birja , soha sem iszik. Azt vélem , 

 nem kell tÖle a nubiai abouhosseint { Can. paliidus. 

 Ruppel, XI,) megkülönböztetni. 



Van még Ejszak-amerika belsejében egy kicsin róka 

 a gyors róka {Can- velox Say és Harlan , f. , Ann. am. , 

 91), — melly a földben lalcik , — • a sárgátul más színe 

 által különbözni látszik, mint feketés farka stb. által. 



A három szinü róka. (Le Renard tricolor rf' Atnericjue. 

 Canis cinereo-argenteus). Schreb. XCII. A. 



Fölül hamvas , alul fehér , oldala hosszában egy fa- 

 kó-veres sujtás. A két Amerika minden heves és mérsé- 

 kelt részében. 



