158 EMLÖSEK. 



gokat ás niagiínak C) ; szőre gyapjas , és egész az ujai 

 alá terjed. 



"Végre miiit negyedik alnémet elválaszthatjuk s az 

 ebek után következtethetjük 

 A seregeh-ei. {Le Chien sauvage du Cap. Hyaena ve- 



natica. Burschell, Hyaena picta , Terani.) An. gén. 



des Se. phys. III. 



Üjahiak száma által különbözik, melly mindenik lá- 

 bán négy. Fogrendelete mint az ebeknél , nem a hiénák- 

 nál, termete karcsú, bundája fehérrel, sárgával, szürké- 

 vel és feketéssel márványozva; nagysága mint a farkasé, 

 fülei nagyok, fekete hegyűek stb. Nagy seregekben él, 

 és nagyon raegközclíLi a fokvárost, mellynek környékét 

 pusztítja. 



A PETYMEGEK. 



{Les Civettes. J^iverra.) 



Fölül három , alul négy hamis zápfoguk van , s az 

 elsőbbek nélia kihullanak , fölül két elég nagy gumós , alul 

 csak egy; tépő foguk belső felén előre két előálló gumó, 

 mig ezen fog többi része többé kevesebbé gumós. Nyel- 

 vök durva és hegyes szömölcsökkel ítjdölt; körmeik a 

 menetel közben többé kevesebbé fohrányzódnak ; seggök- 

 höz közel egy többé kevesebbé mély zseb van , hol tu- 

 lajdon mirigyek egj' kcnőcsös és gyalo'an szagos anyagot 

 választanak el. 



Négy alnerare szakadnak: 

 A tulajdojihépi Petymegek. {Viverra^ Cuv.) 



Hol a mély zseb , a seg és nemző műszer között 



(') Biucc ábrázolatán , niell3'pt BuíFon es szerinte sot mások 

 IcraásoÜak , a fül nagysága tiilüzölt. Végre jó keprajza s pontos Ici- 

 rása van ezen állatnak a. Voy de Riippei , Zool. 111. rl. 



