RA&ADOZÓK. 163 



lósbe liajlú . az iillán egy kissé halaványaJjb ^ egy harmadilc 

 a Remény fok Lul: az ecset es petyzseb (//. penicülatus) , 

 iiielly sárgás szürke, farka liegye fehér 5 egy a Senegaltul: 

 a feliérfarlu petyzseb {H. albicaudus) ^ melly szürke, 

 egészen fehér farkii ; — de ezen állatok közölt igen ne- 

 héz a faj -liatár okát megállítani. 



AZ üSZNYILAK. 

 {Les Suricates. Rjzaena. Iliger.) 



Hasonlítanak a petyzsebekhcz, szinte a szőr színéig és 

 kereszt sujtásozatáig, hanem tolok s minden eddig emlí- 

 tett husevötíil különböznek, mini hogy minden lábokon csak 

 négynégy nj van. Magasabb szárnak is, s a szemfog mö- 

 götti zápfog hibázik nálok. Zsebök a segbe nyilik. 



Egy fajok ösmeretes. 



Az afrikai ösznyil. ( Viverra tetradactyla. Gm. ) J3uff. 

 XIII, vm. 



Afrikából eredő , valamivel kisebb az indiai pety- 

 zsebnél. (^). 



A MANGOK. 



{Les Mangucs. Crossarchus. Fréd, Cuv.) 



Az ösznyilak arcorát, fogait, zsebét és járását birjált, 

 és a petyzsebek nemző részeit. 



Csak egy faj ösmeretes. 



A sötét Mang. {Crossarchus obscurus. Fréd. Cuv). Sierra 

 leonátiü , petyzseb nagyságú , barnás szürke , halavá- 

 nyabb arcii, mezes farkú. 



It egy különös állatot kell említenünk déli Afrikából , 



(') Sonnerat „zénik"~c (dcuxicmc Voy. , xcii. il,) uem látszik 

 az üsznyiltól különbözni , csak lio^y durvább feslésü, 



11* 



