IIAÜ^ADOZÓK. 165 



crőködés dltal összeforrnak nyakcsigoláik s igy monda- 

 ték, hogy nyakokban csak egy csonluk van. Éjjeli álla- 

 tok , barlangokban laknak , főképen döggel clök és azo- 

 kat egész a sírokban is keresők, — rólok pedig számta- 

 lan előítéletes mesék mondatnak. 



Három fajok ismeretes : 

 A csíJcos hiéna. Föld. hiéna eh. {U Hyéne rayée Canis 



hyaena. Lin.) BuíF. Supp. III, XLVI. 



Szürke, rendetlen kereszt barna vagy feketés csűcok- 

 kal; tarkója s háta egész hosszában sörénye van, mellyet 

 haragja idején fölmereszt. Indiátul fogva egész Abyssiniáig 

 és Senegalig lakik. 

 A barna hiéna. [U Hyéne brune. Hyaena brunea Thun- 



berg.) Acad. de Stockh. 1820. i r. 2 rl. H. villosa. 



Smith. Trans. linn. XV, 19 rl. 



Sötét barna-szüi-ke , feketés csíkokat csak a szárain 

 birva. Afrika délérül , hol a foki gyarmatosok parti far- 

 kas (loup de i'ivage) név alatt Ösmerdc- 



A foltos hiéna. (Z^' Hyéne tachetée. Canis crocuta Lin.) 



Schreb. XCVI. B. 



Szürke vagy verhenyes, fekete foltokkal. Szinte dé- 

 li Afrikábul. Ez a fok tigris-farkasa. 



Ezen utolsó időkben számos barlangjaiban Frank- Né- 

 met- és Angol - országnak , sok hiéna csont talállaték, 

 egy elveszett fájtul [H. spelaea) mellynek itt kellett lak- 

 nia , s melly sok fogai által megsértett más állatok cson- 

 tait hagyá ott hátra , sőt még tulajdon ganaját is. (^) 



A MACSKÁK. 



{Les Chats. Felis. Lin.) 



Minden húsevők között legerősebben fegyverkeztek. 

 Rövid és gömbölyű arcorok, rövid állkapcsaik s minde- 



(') L. Biictlantltul : ReUqul^e diluvianae ; és Cuy. Ossement. 

 .jfossiles" második kiadásának IV. kötettit. 



