1 ÖG EMLŐSEK. 



nek fölött az o vissza húzható karmaik, mell vek a nyu- 

 galom idején fölfelé visszahajolnak s az ujak közé elbújnak 

 rugékony szalagok ranukálkodása által, és igy heg^^ökel 

 vagy élőket soha el nem vesztik , igen rettenetes állatokká 

 teszik őket, kiváltképen a nagy fajokat. Fölül, alul két- 

 két álzápjok van ; fölső tépőjök három kanílyt és hclül egy 

 tompa sarkot hir, az alsó két hegyes és metsző karélyt 

 minden sark nélkül; végre csak egy igen apró gmnós fo- 

 gok van fölül , mell} nek alul semmi sem felel meg. Ezen 

 nem fiijai nagyon számosak, s nagyságra és színre nézve 

 igen különbözők, noha idomra inind hasonlatosak. Csak 

 nagyságok és szőrök hosszaságának igen kevéssé fontos 

 bélyegei szerint oszthatók föl. 



Ezen nom elején inutatlíozik: 



Az Orozlán. (Oroszlán F.) (Xe li'on. Felis leo. Linn.) 

 Bufl: Vin , I , II. 



Megkiilönböztethető eg} idomulag sái-ga színe j farka 

 hegyének bojtja s azon sörény által, mclly a him fejét, 

 nyakát és mclét födözi. Ez a legerősebb és legbátrabb a 

 ragadozók között. Hajdan a régi világ mind a három ré- 

 szében elterjedt, ma pedig csak Afrikára s Asia ezzel ha- 

 táros részeire vau szorítva. Az orozláunak néevszcEjletüebb 

 feje van , mint a következendő fajoknak. 



A tigrisek nagy fajok rövid szőrrel; többnyire vidor 

 j egyezettel. 

 A roJianóc tigris. Földinél tigris. [Le Tigre royal. 



Felis tigris; Lin.) Buff. VIII , IX. 



Szinte olly nagy mint az orozlán , nyulLabb , gömbö- 

 lyűbb fejű, fölül vidám sárga, alul tiszta fehér, rendellen 

 fekete kereszt csikolatokkal ; legkegyetlenebb az emlősek 

 között, s Keletindia legiszonyúbb csapása; ereje s futásbeli 

 gyorsasága oUyanok, hogy a menő hadseregnél néha a 

 nyeregbül kiemelte a lovagot s az erdő mélyébe hnrcolá a 

 néllcül hogy cl lehetett volna őt érni. 



