108 EMLÖSEK. 



Vau egv harmadik faj is, Kelet-iudia t.ávolíiii lakozó^ 

 egy kevéssé aUicson yabh szára , testóL és íejét fölütő far- 

 kú , számosabb és apróbb foltu (Felis chalybeata , Herm. 

 Scrcb, 101, Foltjasoí.) ('). 



jfl putna, {Le Conguar, Puma. Felis di'scolor. Lin.) az állí- 

 tott afrikai orozlán. Buíl. YIII, xix. 

 Verhenyes , valamivel sötétebb apró verhenyes foltok- 

 kal , mellyek könnyen megkülönböztethetők. Egész Ame- 

 rikában, hol a tyúkudvarokat pusztítja, stb. 



Az alsóbb fajak között meg kell különböztetni 

 A HIÚZOK AT, 



mellyek füleiken lévő szörecset által szembetűnök. 



A kereskedésben {szarvas-farhas f loups cerviers név 

 alatt), négy vagy öt eléggé különböző faj ismeretes, do 

 mellyeknck fajhatárai nincsenek még eléggé kijelelve. 

 Mindnyája igen rövid farkú, bundájok többé kevesebbé 

 foltos. 



A legszebbik, akkora mint egy farkas {a szarvas hiúz. 

 Felis cervaria. Temm. ) Asiábul jő Oroszhonon által, s 

 egy kevéssé veres szürke szőrű, szép fekete foltokkal. 



bul nem hivatkozni bizonyosan a VIII, kötete XI, xii , Xiii, és 

 Xiv. rajzlüpjaira. 



(') Ezen fajnak tulajdonítja Tenimink a párduc nevet, azt vél- 

 vén hogy Linné előtt ez volt, tn'iába felis pardus-kvul azt monda: 

 caudá elongatá. Az azonban bizonyos , hogy a régieknél olly ösme- 

 reles és a romaiak játékában olly gyakran előfordult párduc, nem 

 lehetett Kelet-india belsejébiil való. 



BufTon , ,,OMce"-ja (IX, xiii. rl.) [Felis uncia, Gra.) a pár- 

 ductól és Icopardtól egjenetlenebb, rendetleuebbül rakott s részint 

 líicsorbitott vagy gyűrűzött stb, foltokkal különbözik. Ugy látszik, 

 Persiában találtató. Mi őt csak BufTon ábrázolata szerint ösmerjük s 

 abból niellyet Shniith Hamilton ezen munka angol fordításához adott 

 egy Londonban élt egyén szerint. 



