ragadozók:. 16y 



A iiiíisik Kanadábul és Svédhon éjszakiirul jő {éjszali 

 hiúz. Felis borealis. Temm.) Egész a lábai aljáig igen boj- 

 tos bundájú, hamvas szürke, aligfoltos. 



A JcözüTiséges hiúz, {Felis lynx. Temm.) mellynek a 

 mérsékelt Európa szolgált honul , hanem a népes tartomá- 

 ny okbul eltűnt, s csak a pyrenéi s nápoli hegyeken talál- 

 tatik még , s a mint mondatik , Afrikában is , — verhe - 

 nyes bundájú, verhenyes barna foltokkal. 



Ezen három fajnak vagy fajtának fekete farka hegye 

 van. Meg lehet talán tőlük különböztetni a déleurópai 

 hiúzt, {Felis pardina. Okén.) melly kisebb , kevesebbé fö- 

 dött , verhenyes , feketével foltozott , s mellynek farka 

 szinte mint a teste bir foltozattal. 



Találtatnak mé^ Ejszak-amerikában : 

 A verhenyes hiúz. {Le Chat cervier des fourreurs). [Felia 



rufa. Güldenst.) Schrcb. CIX, B. 



Verhenyes sárga , vagy szürkés , barnás foltokkal ; 

 barna hullámok a combjain 5 farka barna vagy fekete gyü- 

 rültkel, valamivel kisebb a mi hiúzunknál. (^) 

 A mocsári hiúz. {Le lynx de jnarais. Felis chaus. Gül- 

 denst.) Schreb. CX. 



Sárgás-barna-szürke, négy lábának hátulja feketés; 

 farka egész a térdhajlásig nyúló , hegyén fekete gyürüs; 

 Kaukazia , Persia és Egyiptom mocsaraiban lakik , vizi ma- 

 darakat vadász stb. 



Az a vélemény hogy tőle megkülönböztethető : 

 A sarus h, {Le lynx botté, Felis caligata. Tem. Brucc, 

 .30 rl. melly valamivel kisebb, hanem egy kevéssé hosz- 

 szabb farkú j füleinek külső szine verhenyes. Ez legalább 

 igen határos faj , ugyan azon erkölcscsel is biró. 



(') Rafinesquc által említtetnek me'g : lynx fasciatus , lynx au~ 

 reus , Jloridanus , l. montanus ; es Temmink által : feli.i aurata , — 

 nicllyek iiiincl e kis türzsökliöz tartoznának. 



