170 EMI/ÖSEK. 



yízúhiúz; laraldl. {Le Caracal Felis caracal. Lin.) 



BiifF. IX , XXIV. Supp. III , XLV. 



Majdnem egvidomu borveres. Pcrsa s Törökhonbul stb. 

 Ez a régiek valódi hiűza. 



Azon alsó fajok, mellyekuek fülein nincs szörecset 

 többé kevesebbé hasonlítanak a mi házi macskánkhoz , 

 illyenek : 

 A szejnge. (jL' ocelot. Felis parciális. L.) Buff. XIII, 



XXXV, XXXVI. 



Valamivel alacsonyabb szaru, mint a többiek , nagyobb 

 rész szürke, nagy sárga foltokkal, fekete körüekkel, az 

 oldalon göi'be sujtásokat képzőkkel. Egész Amerikábub 



A jámhor nuicsha, {La Chati. Felis mitis. Fr. Cuv.) 



Háromszcgtí nem egyesült sárga foltokkal, mellyeket 

 fekete köi'kerít be. 

 j4 kafferi macsl-a. [Le Chat de Caprérie* Felis Cafra.) 



Magas szaru, szürke, kereszt fekete sugárzatu. 

 A zömöícze; zömök macsla. (Le Serval Fel. Servah 



Linn.) Buíf. XIII, xxxv. 



Sárgás; szabálytalan fekete foltokkal. Afrikábul. 



A larcs} karcsú macska. [Le Jaguarondi. Feli'i jagua- 

 rondi. Azzara.) voy. x. rl. 



Nyúlt , s egészen feketés barna. Dél-amerika erdeibül. 

 A házi vagy egerész macska, v. cica. Földi. [Le Chat 

 ordinaire , Felis catus. Lin. Bufí' VI. i. stb. 

 Eredetét a mi európai erdeinkbó'l veszi. Vad allapotjá- 

 ban barnás szürke , homályosabb kereszthullámokkal ; alul 

 halavnnyabb , czombjai és négy lába belsején sárgás ; far- 

 kán három sujtás , s alsó harmada feketés. Szelidültében , 

 mint kiki tudja, változó szinü , szó'rnagyságu és finomsá- 

 gú , hanem végetlenül kevesebbé mint az eb 5 ugy szinte 

 sokkal kevesebbé hódol ö és siniiíl az emberhez. 



