RAGADOZÓK. 173 



Közönséges a mi partjainkon , hova nyugodni nagy csapa- 

 tokban jö. Éjszak felé is elég lávoh'a találtatik. Azt is bizo- 

 nyíták hogy ezen faj lakik a Kaspitengerben és Oroszhon 

 3 Siberia édes vizű tavaiban , hanem ezen állítás nem lát- 

 szik eléggé pontos öszvehasonlításon nyugodni. Valóban 

 tulajdon tengereink is több fóka fajt birnak , mellyek soká 

 összezavartattak, s mellyek közül némellyek, meglehet, 

 csak fajtái a másikaknak. 



így van egy , mellynek egész háta fölhó's , összefutó 

 barnás apró foltokkal födött , — sárgás talajon. [Phoca his- 

 pida. Schreb.) Q) Ezek legközönségesebbek az Ejszakiten- 

 geren. Másoknál homályos talajon hullámzatok vannak , 

 néha gyűrűket képezők. Ph. annellata, Nils. Thienem. IX. 

 — XII. rl; Ph.foetida, Fabr. 0, stb. 



Könnyebben megösmerhetö faj : 

 A félholdas fóka. {Le Phoque a croissani- Phoca grön- 

 landica et ph> oceanica). Egedé. Groénl. fig. A. 62 1. 



Lepechin. Act. Petrop. I. i, rész, "VI — VII. rl. Thiene- 



man. XIV— XXI. rl. 



Sárgás szürke, fiatalságában barna foltozatu, utóbb egy 

 görbe, barna vagy fekete sújtassál mindenik oldalán; a 

 vén hím feje fekete; hosszasága öt láb. Az egész föld 

 éjszakán. 

 j4 szalríllas főha. {Le Phoque harbu. Ph. barhata^ 



Fabr.) Tliien. I— IV , rl. 



Szinte egész éjszakon , s az előbbieket nagyságra föhíl 

 haladja , melly hét nyolc lábnyi. Szürke , fölül barnásabb , 

 fekete Jioszvonallal , melly a homlokán keresztet idomoz. 

 Bujúsza erosebb s tömöttebb mint a többieknél. 



(') Azt velem, hogy ide számlálható: Ph. scopulicola, Thicn. 

 V. i!. 



(■) Ml egy azok közül, niellyekct Cuv. Fi', a „Phoque cuminun.^' 

 ncv alatt ábrázolt le. 



