1 7 T) TÍMLŐSEK. 



j4 hülfüles fókái-. ( Otaries. Peron. ) 

 Meg érdemiének hogy tulajdon nemet tegyenek , mi- 

 vel előálló kűlfüleiken kivül, fölül közép vágfogaik 

 kettős élnek , (melh'^ idom még semmi más állatnál nem 

 láttaték), a külsők egyszerűek és kisebbek, a négy alsó 

 villa-idomii. Minden zápjok egyszerűen kúpos; első evezőik 

 ujai majd mozdíthatlanok, hátulsó lábának hártyája min- 

 denik ujon tul nyúlik; minden karmok lapos és vékony. 



A sörényes fóha- {Le Phoque a erimere, Ph. juhata., Gm. 

 Lion marin de Sleller, de Pernetty stb.) Buff. Supp. 



VII, XLVIII. 



Hosszasága tizenöt, húsz s több lábnyi, sárga, a Jiini 

 nyaka sűrűbb és bodrosabb szőrrel mint a többi teste Az 

 egész Csendestengerben találtatnék , ha a Magellan szorosi 

 (a mint látszik) , nem különbözne az aleuti-szigel körű- 

 liektűl. 



A medve fóha. Földi. {L' Ours marin* Phoca ursina. 

 Gm.) BiiíT. Supp. VII, xlvii. 



ISyolc lábnyi liosszú; sörény nélkül, barnáiul fehé- 

 resig változó. A Csendestenger éjszakárul. 



Találtatnak még ezen tengerben a medve fókái id csak 

 nagyságra és szím'e külíinbözők; illycu Buffon his fekete 

 fókája {le petit phoque Jioi.r. phoca pudlla). Buff. XIII, 

 Lili , a sárga foka (Ip phoque jaune de Schaw ,) stb. 



A ROZMÁROK. Földi. 



(JjCs Morses. Trichechus. Liiin.) 



Tagjadcra s testök általános idomára nézve a fókákhoz 

 hasonlítanak , hanem igen különböznek tőlök fogaik és fe- 

 jők tekintetében. Alsó állkapcsok metsző és szemfogak 

 hijával van s melöl összenyomott idomot nyer, hogy a fölső 

 állkapocs iszonyú két agyara közé nyomuljon, mellyek alá 

 iráin ózlak s néha két lábnyi hoszuak arán} os vastagsággal 



