ERSZÉNYESEK. 181 



az alsók hosszúdadok. Így a négy szemfoggal egy ült ötven 

 íbgat bírnak, melly szám legnagyobb az emlöseknél eddig 

 leltek között- Nyelvök tövises , Parkok fogódzó és részint 

 csupasz; hátulsó hüvelykök hosszú s a többi ujaknak kön- 

 nyen ellenébe tehető, melly okbul Idbkezü ek-nek {pedí- 

 manes) is neveztettek el ezen állatok; karom, (karm) híjá- 

 val van ez. Igen kimetszett szájok és nagy csupasz fülök 

 különös tekintetei ad nekik. Vesszejük makkja kétágú. 

 — Büdös éjjeli állatok, kevéssé gyors járásnak; fákon 

 fészkelnek, s olt a madarakat, bogarakat stb. üldözik a nél- 

 kül hogy a gyümölcsöt megvetnék. Gyomrok egyszerű s 

 kicsin , vakbelök középszerű puffadások nélkül. 



Bizon3"os fajoknál a nőstényeknek mély zsebeik van- 

 nak, mellyekben csecseik léteznek s hova kölkeíket el- 

 rejthetik. 



A fülehétszinü Jíjahordó' {Le Sarigne a oreilles hicolores. 

 Az angol - amerikaiaknál : Opossum. Didelphís virgí- 

 niana. Penn. Hist. quadr. 302. (') 



Majdnem akkora mint egy macska ; bundája fehérrel 

 és feketéssel kevert, fehér bajúszozattal , fülei félig féke- 

 lék félig fehérek, feje majd egészen fehér , egész Ameri- 

 kában lakik, éjjel a lakott vidékekre jő a tyúkokat üldö- 

 zendő s a tojásokat eendő stb. Kölkei , mellyek száma né- 

 ha tizenhat , születésükkor csak egy szemért ha nyomnak. 

 Noha vakok s majdnem idomtalanok, mégis ösztönbül 

 föllelik a csecseket s oda ragaszkodnak, mignem egér- 

 nagyságuak lettek, a mi csak az ötvenedik napon törté- 

 nik , midőn szemeik megnyilnak. Nem szűnnek meg a 

 zsebbe visszatérésiül , mig patkán nagyságúak nem let- 

 tek. A méhben való viselés csak Iniszonliat napig tart. (^) 



(') Ez a sarigue des Illinois, s a sarigue a longs poilx , 

 Biiff. Supp. VII, XXXIII. s XXXIV; did. marsupialis Sclireb. CXLV. il- 

 (') L. B.iiton lovelt't Roiiine-lioz a íijaliordók terhesst'geiíil. 



