IS'l EMLŐS EK. 



A e}:ete farcoru fijahordó. {Le Gafnba , ou grand Sari- 

 gue dii Paraguay et du Brésil. Did. Azzarae. Temm.) 



Az clöbhitűl azon feketében különbözik, mellj 

 nrcorát s majd egész füleit födi. Szinte igen hosszií fai'- 

 ka van. 



A csecsiszdhos fijahordó. Földi, (Z/g Crahier , ow grand 

 Sa/'f'gi/e de Cayenne, du Brésil etc. Did. jnarsupialis 

 ct did. cancrivora. Linn-) Buíf. Supp. III , Liv. 

 Akkora mint az előbbiek, sárgás, keverve barnással, 

 barna sörtékkel, barna vonal az orrtöve fölött. A tenger- 

 part mocsaraiban tartózkoddt , hol löképen rákokkal él. (') 



A follszemes Jijahordó, {Le Quatre-oeil on moyen Sá- 

 ri gue de Cayenne. Did. opossuni. Linn.) Bníf. X , 



XLV, XLVI. 



Fölül gesztenyebarna, alul fehér, mindenik szeme fö- 

 lölt egy fehér vagy halavány sárga folt •, farka végső har- 

 mada fehér ; a nagy patkánnál is nagyobb. — 



Más fajoknál nincs erszény, hanem csak egy redő a 

 a has mindenik oldalán, melly annak csak nyoma. Ezek 

 a hátokon szokják hordani kölkeiket, mellyeknek farkai, 

 az anyáé köré göndörödnek. — 



A csupaszfarhi fijahordó. {Le Sarigue a queue jiue. D. 

 nudicauda. Geoíf. D. myosuros, Temm. 



Sárga ^ igen hosszú s még a tövén is meztelen farkú 

 két fehéres foll mindenik szem fölött és egy , alatt. 



(') Ez az átlitolt: grand phüandre orientál, S«fba,, mellybül 

 Linné .i did. marsupiaíis-l csinálta. Buffoii , ki a Ilimet leiiá, Supp. 

 Ili, Liii , rl. , azt veJé , de csalódva, hogy a nőstény zseb híjával 

 van, a nielly okbul , hibásan, egy másik faj, did. cancrivora Gm, 

 Carcinophaga Bodd. , alkottatok. Cayenne-ben a csecsiszákost pián , 

 vagy puant néven nevezik. 



