ERSZÉ.NYESEK. 183 



A Jidtas fijahordó. Földi. (Le Cayopollm ('). Did. cayo- 

 pollia; did. philander et did. dorsigera. L.) Buli. 



X, LV. 



Sárga-szürke, szemköre s egy hoszsujLás az orrtövén 

 barnák; farka feketével foltos; liörcsök-nagyságnyi. Farka 

 fölső negyede szőrrel födött. 

 A szürke fijahordó. {Le D. cendré , ou. Grison, D. ci- 



nerea. Temm.) 



Világos hamvas, feketés fénynyel, melén vereses, far- 

 ka hátulsó fele fehér; akkora mint az előbbi. Brasiliábul. 

 Az egerü fijahordó. {La Marmose (^). D. murina. L.) 



Buíf. X, LII, LIII. 



Sárgás szürke ; egy barna vonallal , mellynek közepén 

 a szem ; farka nem foltos. A patkánynál kisebb. 

 A rövidfarhu fijahordó. 



Háta feketés, oldalai vidám verhenyesek, hasa fehér, 

 farka rövidebb a testénél. Kisebb a patkánynál. 



Ezen három faj déli A m erikábul való. 



Végre ismeretes még egy faj, melly uszóhártyás tal- 

 pú s vizben élőnek kell lenni; nem tudni van-e erszé- 

 nye; ez: 

 Az ÚszTALP. [uszótalpu fijahordó). Chironectes ^) Ilig. 



C) Cayopollin ezen nem egyik fajának neve, melly Mexikó 

 hegyein el. Ezen fajra önkény szerint alkalmaztaték. 



(-) Marmose nevet Bufíbn fogadá el Séba francia fordításának 

 nyomtatási Libája szerint, ki az iratban azt bizonyítja, hogy ez Bra- 

 siliában marmotte nevű. Csak annyi igaz , hogy Margrave idejében a 

 hollandusok rat de bois {erdei patkány)-i\ak , a brasiliaiak ta'íbi- 

 nak hívták. A cayennei franciáknál szinte : erdei patkány. Séba hi- 

 hetőleg mormog-a-nak teve a boschrattei. 



J. A paris védéki gypsfejtökben egy az egerü fijahordóhoz kö- 

 zelítő fijahordó csontvázát találták. 



(') Chironectes , azaz kézzel úszó. 



