188 EMLüSEK. 



vau, eliil pedig egy nagy, kúpos összenyomott, és ezek 

 s a fölső szemfog között két apró s hegyes , — mellyek- 

 nek alul igeu kicsinyek feleluek meg, mint rólok szó- 

 lánk ; — farkok mindig fogódzó. 



Ez némellyeknél nagy részint pikkelyes. Ezek a fákon 

 laknak , a molukkaiakon , hol bogni-akat s gyümölcsöt ke- 

 resnek. Ha einbert látnak, farkoknál fogva fölakasztják 

 magokat s feszesen uézvéu reájok, annyiiM mehetni, hogy a 

 bádjadtság miatt leesnek. Rósz szagot terjesztenek el, hú- 

 sokat azonban még is megeszik. 



Különbféle nagyságuakat és szőrüeket ismerni, mely- 

 lyeket Linné mind egybe foglalt a Didelphis orientális név 

 alatt. 



Temmink azokat fajokra gondola oszthatóknak a mint 

 következik. 



A medve-percküly. {Phalanger oursia. Ph, ursina. T.) 



Majdnem akkora minta közönséges petjmeg; bundája 

 tömött, feketés barna; a halálok sárga-barnák. GelebeS 

 sziget erdeibül. 



Az aranyleresztü perchűly. {Le Phalanger a croupe dorée. 

 P/l. crjsorrhous. T.) 



Akkora mint egy nagy macska; bundája hamvas bar- 

 na; alul fehér, a keresztén aranysárga. A molukkai szi- 

 getekrül. 



általa a láb ket ujának egyesítését jelentendő. A philander név nem 

 s/,ái-n]ozütt a göiögtül mint liinni lehelne, hanem a pelandor~tu] , 

 nielly maláji nyelven tengeri nyulat jelent s mellyet az Amboina la- 

 kosai egy Tet/ark-íainaí adtak. Séba és Brisson különbség nélkül 

 adák minden erszényesnek. A perckülök a molukkai szigeteken kusz- 

 kusz vagy ku6szu nevüek. Az elsó utazók nem különböztetvén őket 

 a fijahordóktul eléggé meg, azon hitre adtak alkalmat, hogy ezen 

 utolsó faj mindenik földrészen hoiiias. Balatia. (i(tXaviiov-{tí\ (zseb, 

 zsák) jö. 



