ERSZÉNYESEK. lOií 



hogy négy lábon csak nehezen és lassan mennek , hanem 

 nagy élénken ugrálnak a hátulsókon, mellynek középső nagy 

 körme, majdnem manesidomu , védelműl is szolgál nekik, 

 mert egyik szárokon és iszonyú farkolton támaszkodva , 

 a szabad lábakkal elég erőszakos ütéseket képesek osztani. 

 Különben pedig igen szelid állatok , füvei élŐk. Zápfogaik 

 nem is mutatnak egyebet kereszt-emellcedeteknéí. Öt szá- 

 moltatik nálok , az elsők többé kevesebbé élesek s idővel 

 kihullok , a honnan a vének néha csak hármat birnak. 

 Gyomrokat két hosszii erszény képezi , puífadatokra oszló 

 mint a hurkabél. Vakbelök szinte nagy és puífadt; orsó 

 csontok előkarjoknak teljes körmozgást enged- 



Ezen két nem vesszeje nem kétágú ; hanem nőmű- 

 szereik ollyanok mint a többi erszényeseknél. 

 j4z ugrdny vetfarl: Földinél Kenguru ugrciny- {Le Kan- 

 guroo géant. Macropus major. Schaw- DidelpJiis gi~ 

 gantea. Gm. Schr. CLIIÍ. 



Néha hat lábnyi magas; legnagyobb állat Ujholland- 

 ban; Cook által találtaték föl I779ben s ma Európában is 

 tenyész. Azt mondják , hogy húsa a szarvaséhoz hason- 

 lít. Kölkei, mellyek születésükkor csak egy hüvelyknyiek , 

 mind addig vissza mennek anyjok zsebébe mignem lege- 

 lészni képesek , mit arcorrokat a zsebbül kidugva tesznek , 

 niig maga az anyjok is legel. Ezen állatok seregekben él- 

 nek, mellyeket az öreg hímek vezérelnek- Szörnyű ugrá- 

 sokat tesznek. Ugy látszik, hogy ezen név alatt mind 

 eddig több líj hollandiai és szomszéd szigetekbeli fajok 

 zavartattuk egybe , mellyeknek bundája , többé kevesebbé 

 szürke, csak igen csekély árny ólatokban különbözik. (*) 

 Sokkal előbb ismeretes volt egyik faj : 



(') GcoíTroy megkülönbözteti a kormos vetf árkot (Le katiguruo 

 enfume melly sötétebb szürke, bajuszos v. {le k. a moustaches) ^ 

 luelly f'ulnó ajiikáii fehcies; a veresnyaka i'. {le k- a onu ruux\ a 

 többieknél egy kit-sé ajiiúbb.'tt , veiheiiycs tarkújul. Lctson cs Gai~ 



CUV ILII I. K. 13 



