200 EMLÖSEK. 



Az ó vil;5gl)ell fíijták nagyobb rószo is ecsettclcii fiilü. 

 Egy a legszebbek kr)ziil : 

 ^z indiai nagy mólus. {Le grand Ec-ureuil des Indes. 



Se. maximus et macrourus. (') Gin.) BuíF. Supp. VII , 



LXXII. 



Majd alíkora mint egy macska, fólül féke le , ol- 

 dalain és feje tetején szép vidám geszlenyeszínü ; feje, 

 teste egész alja s tagjai belseje halavány sárgák ; pofája mö- 

 gött egy vcrhenyes barna sujtás. A pálmafákon lakik, s 

 kivált a kókosdiók tejnedvét szomjuzza. 



A heves éghajlat alatt vannak még hosz-csikolalok 

 által nevezetes mókusok , mellyek bundájokat tarkásít- 

 ják. Hlyének: 

 A berber mókus. {Le barbaresque. Se. getulus, L.) Buíf. 



X, XXVI. 



Mellynek csikolatai egész a farkig nyúlnak. 

 j4 pálmdzó 77iókus. {Le Palmisle. Se palmaruni, h) 



Buíf. X, XXVI. 



Csak a hátán sujtásos. 



Igen hihető, hogy a mókusoktul némelly fajok ala- 

 posan megkülönböztetendök, pofzsebeket birok mint a 

 hörcsökök , s földalalti üregekben élők. Ezek : 



A HÖRCSEVETEK. 



{Tárnia. Ilig.) 

 Hlyen : 



A csikóit hörcsevef. {Le Suisse. Se. striatus. L.) Buff. 



X, XXVIII. 



Melly egész Asia és Amerilía éjszakán találtatik fő- 

 képen a fenyves erdőkben. Farka kcvesbbé bojtos, mint 



(') Elcgendó PcMuiant ts Soniiciat ábrázolásait összeliasonlítani 

 annak megitélesc'rc , linsy ugyan a/.on állatot mutatják. 



