ÖRliŐK. 207 



egyszerű lemezbül képezelLek. Több fajndl a bunda dur- 

 va és lapult tövisekkel (mint a kardvas) kevert. Ame- 

 rikai állatok. 



Egyikök : 

 j4z aranyfarhu tövisegér. {U Echímys h queue do~ 



rée; Lérot a queue dorée. Buff. Sup. VII, 72. Hys~ 



trix chrysuros, Sclireb. clxx , B. 



Két akkora mint a vándorpatkány, szép állat, gesz- 

 tenye barna, fehér liasu, fején hosszú szörbül egy taraj 

 és egy fehér hossz-csík; farka hosszú, fekete, hátulsó 

 felén sárga. Guyanebul jő. 

 A verhenyes tövisegér. [V Echimys roux. Rat épineux 



d' Azzara. Voy. xiii. rl.) 



Akkora mint egy patkány , vereses szürke ; farka 

 rövidebb a testénél. Gvianában találtatik, s Brasiliában, 

 Paraguaiban. Hosszú földalatti meneteket ás. 



Másoknak csak közönséges, de többé kevesebbé dur- 

 va szőrök van. 



A pikkelyes tövisegér {Echimys dactyliri. Geoíf. ), 

 legnevezetesebb köztök, melly az arany farkunál is na- 

 gyobb, s első lábain két középső uja két akkora mint 

 a szélsők ; pikkelyes farka hosszabb a testénél ; bundá- 

 ja sárgás sziírice; orra szőrei előre irányzott tarajt kép- 

 zenek. (') 



A VIZEGEREK. 

 {Les Uydromy.s. Geoíl".) 



Külsejökre nézve sokban ]iasonlílanak a lí)viscgcrek- 

 hez, liancin minden cgj'éb patkányoklnl különböznek há- 



(') T. li. a cajenni töviseger ; a sortes tövttiegér. Ugy vélem, 

 hogy a: mus paradoxus. Tlioms. Trans. liiui., xi. (heteromys , 

 Lessoii.) a töviscgcrel^íül niáshan nem különbö/.ik, niintliopy pofzsc- 

 bc van. A/onban fogait cn nem látván, nem osztályozhalám 6t. 



