210 BMLüSEK. 



Indiában még egy másik faj van, a vándor pat- 

 kánynál nn'g egy negyccliiyivrl nagyobb, vcrbcnycs bar- 

 na; = az indus patkány. Bal. perdial. de Buff. S.ipp. 

 VJI , LXIX. 



Az indiai sziget-sokon szinte van egy, naoy, feketés 

 barna; = a nziget-soM patkány, Mus setifer. Horsf. Jav. 

 — Ezen két faj durva sörtékkel bir , szőrét megha- 

 ladókkal. 



A szörnyű patkány. (Le Rat muscjué ., ou pilori des 

 y/nii/les. M. jji'lorides , Pali. et Gm.) 



minden ismertek közt legnagyobb s Icgk.lrtékonyabJ), far- 

 ka nélkül tizenöt hüvelyknyi hosszú, farka testénél még 

 hosszabb, szélre durva, fíUül síUét fekete , alul fehéres (*). 

 Kevesebbé vizsgáltattak meg az apró, cgérnagyságu 

 fajok. 



A iah/róí egér, {La Souris du Caire. M. caJurinus. 

 Geoir. Desc. de 1' Eg. Mammif.) 

 Ilátán a szőr helyett tövises. IvLír Aristoteles megjegyzé. 



Francziáországban egy fajnál több alig ismeretes, mclly 

 « házaktól távul lalcnék ; €Z a mezei egér {le mú- 

 lót. M' sylvaticus), Bulf. YII, xi.i, melly alig nagyobb a 

 házi egérnél s attul vöriienyes szőre által különbözik. Sok 

 kárt okoz a mezőkön és erdőkön, néha a kertekbe is 

 behat. 



Ugy tetszik azonban , hogy némelly tartományokban 

 egv kisebb szürke íaj is találtatik , melly Angliában is ve- 

 tetek észre {3L 77iessorius) , Shaw, Tora. II. i. Part. Fron- 

 tisp.) ; és egy harmadik, még is sokkal kisebb, apró 

 egér , le mulot nain. M. pumilus , Fréd. Cuv. Mammif.) 



(') Egészen hibásan irják Pallas és Gmelin egészen fehérnek le. 

 Az első természetvizsgálók ezen gyanuatokban , azon színeket tu- 

 lajdonítják nekik mellyekct mi láttunk rajtok. 



