ÖRiiÖK. 225 



A tulajdonképi síjlök. 



{Les Porc-Epics.) 



Fejők többé kevesebbé boltos az orrcsont kifejlődése 

 által. Melűl négy, hátul öt ujok számláltatik, nagy kör- 

 mökkel födve. 



Az eiu'opai faj : A tarajos sül. F. Hystrix eristata 

 Lin.) BuíF. XII, 51 és 52 rl. — Olasz- és Spanyolország 

 délén, Siciliában lakik; Barbariában is találtató. Tövisei 

 i^en hosszúk, fekete és fehér gyürúzettel;, fejét és tarkóját 

 hosszú serte taraj foglalja el- Farka rövid és csonka úres 

 tollakkal födött, mellyek vékony kocsánokon ülnek, és 

 összeverődve zörögnek, valahányszor őket az állat fölme- 

 reszti. Csontos fején az orr kűlöncösen boltozik. 



Indiában s Afrilíában vannak kevésben különböző fa- 

 jok, hanem kevesebbé boltos fejűek. 



A tulaj donképi sülöktül megkülönböztetnek 



A SZÍTSUK. 

 {Les Atherures* Cuv.) 



Mellyeknél sem a fej , sem az arcor nincs lolduzadva , 

 s mellyeknek farka hosszú, nem fogódzó j lábaikon az 

 ujak oUyanok, mint a tulaj donképi sülöknél. 

 A csomós szitsü. [Le Porc-épic a queue en pinceau. 



Hyst. fasciculata. Lin.) BuíT. Supp. VII, 77. Schreb. 



170. C). 



Teste tövisei elül barázdások , farka lapos szárny- 

 idomú lemez-csomóba végződik , közönként összeszorítva. 



(') Ezen kép Sóba ufán másolva (I, 52, 1.) igen rövid. BuíToné 

 jo])b , hanem farka vegének szijai nincsenek eléggé világosan mu- 

 tatva. Éppen ncin láthatni át miért szúmlálák Blanville és Desma- 

 ret ezen fajt a patkány-nemhez; midőn a stilök fogait és lubl)i kül- 

 ső 3 belöö bélyegeit biija. 



CUVIER I. K. 15 



