226 EMLÖSEK. 



A TÍJREJTSŰK. 

 {Les Ursoris. Érétisons. Fr. Cuv.) 



Kaponyájok lapos, arcorok rövid, nem duzadt; farkok 

 középszerű, töviseik rövidek s félig a bőrbe rejlettek. 



Csak egy faj ismeretes Éjszak -am erika éjszakárul- 

 {Hystrix dorsata. Linn.) BuíT. XII, LV. ('). 



A GÖNDESŰLÖK. 

 {Les Coendous. Syneiheres. Fr. Cuv.) 



Arcorok nagy, rövid 5 fejők a homloknál boltos, 

 tövisei rövidek , fölcépen pedig farkok hosszú , csupasz vé- 

 gű és fogódzó mint a fijahordóé vagy göndör üé; lábai- 

 kon csak négy uj van körömmel fegyverkezett; a fálora 

 másznak. 



Amerika heves vidékein van egy faj , fekete s fehér 

 tövisekkel, feketés barna szőrrel, a fogódzó göndesül. 

 Hystrix prehensiUs. Lin. Cuendu ^ INIargr. Hoüzllaqua- 

 tzin , Herii. ('). 



Amerikában van egy másik kisebb faj is , részint 

 verhenycs , részint sárga tövisekkel, mcllyek az esztendő 

 egy i'észében barnás szürke szőr alá rejtettek. {Azzara 

 gündesüle. Le Gouty d^ Azzara. Hyst. insidiosa Lichtenst.) 

 Pr. Max. Brésil. 



A NYULAK. 

 {Les Liévres. Lepus- Linn.) 



Abban igen megkülönböztető jegyök van , hogy fölső 

 metszőik kettőzöttek, azaz mindenik inogott egy másik 



(') BuíToa ráfogott Coendou-ja (XII , 54.) szinte tűrcjtsű , La- 

 liéin elromlott cs szórevcszlclt. 



(■) Ezen mexikói szó tövises fijahorJól jeleni. Ez a hosszú farkú 

 coendou , BuíT. Supp. VII, 78; hanem itt arcora Dcni cleg hosz- 

 szn. licrnaudcz ábiázülala jobb kepét adja. 



