274 EMLŐSEK. 



alá vetett szarvakat tömszarvaknak (szilárszarvak) 

 mondják (mondhatni). 



A SZARA'"ASOK. F. 



{Les Cerfs. Cervus. L.) 



Mind azon állatok, mellyeknek í'ejc tömszar vakkal 

 fegyverzeti; hanem, a nyargalócot kivéve, a uöstények 

 (tehenek) mindig hijokkal vannak. Ezen tömszarvak a- 

 nyaga , mikor azok egészen kifejlődlek, igen tömött, gőz- 

 lynk és öböltelen csont; idoma a fajak szerint nagyon 

 vállozú, Süt az életkor szerint még ugyanazon fajnál is- A 

 szarvasok igen sebes futása állatok, rendesen az erdőkben 

 élők fiivekkel, lombokkal, fabimbókkal, stb. 



Megkiilötibözletnek az egészen vagy részint lapos töm- 

 szarvu fajok; illyenek : 

 A jávor szarvas. F. {L' Elán. Cerv. alces. L. Európa 



éjszakán: £"//(:, Elend ; az amerikai angoloknál Moo- 



se-Deer , Canatlában Orignal). Buíí. 8upp. VII , 



LXXX. 



Akkora mint egy mén és néha nagyobb, magas szá- 

 rú , porcos duzadt ajkonyn, torka alatt egy különbféle 

 idonni golyva vagy lepenyeg; szőre mindig durva, s töb- 

 bé kevesebbé sötét hamvas. A gím (hím) tömszarva 

 eleinte nyársidomu , utóbb repedésekre osztott, öt esz- 

 tendőkor háromszegü lemezidomot vesz magára, külszélén 

 i'ogas és kocsányon ül. A korral együtt ötven vagy hatvan 

 fontnyi súlyra uöl s mindegj^ik ágat is kap. A jávorszar- 

 vas a két világ éjszaki részének mocsáros erdeiben lakik; 

 bőre becses a limánuunkák közt. 



Az irdmszarvas, nyargaióc. F. [Le Rhenne- C. tarandus. 

 Lin.) Buft". Supp. III , XVIII. hétszer- 



Akkora mint egy szarvas , hanem szárai rövidebbek , 

 vastagabbak; mindenik nönmek vannak tömszarvíii , több 



