276 EMLŐSEK. , 



Európa s Asia minden erdeiben tanyáz. A gi'm löniszarva 

 görubölyü s a második évben bújik elő, eleinte nyárs idomú, 

 utóbb bélszínén annál több ágat kap, minél vénebb lesz , 

 és mintegy több apró hegyű tenyérrel (ásóval) koszorúz- 

 latik. Az igen \én szarvas feketésűl; nyaka szőre hosz- 

 szabbul s szúrós lesz. Tömszarva tavaszszal esik le, a vé- 

 neknél kezdve; a nyáron állal újra női s ezen egész idő 

 alatt elválva élnek a szarvasok. Midőn újra nőit, elkezdő- 

 dik a nőszés , három Jiétig lai'tandó , s mcUy alatt a gí- 

 mek mintegy dííhösek. Telelendés végeit nagy csapatokban 

 egyesülnek a gímek és tehenek. A szarvastehén nyolc ha- 

 vig hord s májusban bornyadzik; a bornyú sárga, íehér 

 foltokkal. 



A szarvas vadászat, melly a mind tudva van, a leg- 

 nemesebb mulatságnak s gyakorlásnak tarlalik, mív-cik- 

 kelylyé lőn, melly tulajdon elméletet és mívszótudományt 

 bir , hol a legismerctcsebb dolgok bizar vagy legalább ren- 

 des értelmöktúl eltorlott kifejezést kaj^tak. 



j4 kanadai szarvas. {Le Cerf clu Canacla. Cerv. Cana- 



densís. Gm. C strongyloceros. Schrrb. 246. A 247. 



F. G. Az angol-amerikaiaknál: Elh vagy Élan. IP^a- 



pili.) etc. 



Egy negyeddel nagyobb a miénknél, majdnem azon 

 szími, hanem keresztíoliilete szélesebb éshalaványabJ), löm- 

 szarvai egyenlőn gömbölyűek, ha ncín jobban kifejlettek 

 és soha tenyeresekké nem levők. Ejszakamerika minden 

 mérsékelt táján. 



A louisianai vagy virginiai szarvas. [Le Cerf de la 



Louisiane ou de Virginie. C. virginianus. Gm. ki 



angol-amerikaiaknál; Daiin) Screb. ccxlvii. H. 



Kisebb a miénknél , karcsúbb , arcora hegyesebb , 



nyáron világos sárga, télen verhenyes szürke, torka s íar- 



Ica alatt mindig fehér, farka harmada fekete, hegye fehér- 



A gím lömszarvai rövidebbek mint az európai fajnál. 



