kérődzők:. 279 



J verhenyes öz. {Le Gouazoupüa d' Azz. Cervus rujus, 



Fr. Cuv.) 



Bundája verhenyes , ajakai , hasa hátulja s farka alja 

 fehérek. Kél állkapcsában szemfogak. Erdőkben lakik. (^). 



A többi özektűl el lehetne választani, némelly indiai 

 apró fajokat, mellyeknek hegyes szem -fogaik és rövid 

 töinszarvuik vannak szőrrel ílidöll kocsánokou , homlo- 

 kukból emelkedve. Hlyen 



Az indiai öz, {Le Chevreuil des Indes, Cerv. tnunljac. 

 Gm.) Buíf. Supp. VÍI, XXVI. 



A miénknél kisebb; apró csapatokban lakik Ceylanban 

 és Jáván. (*). 



A HEGYELü. (fÖxXMELŰ. Földi giraffa). 

 La Qirafe. Cainelopardalis. L.) Buff. VII , LXXXi: 



Bélyegül mindenik nőmben két kűpidomu, mindig 

 mezes (leplcdt) börrrel födött és soha el nem hulló szarv 

 van. Csontcsirájok a fiataloknál egy varrány állal izesült, 

 a homloktö közepén egy púp van , vagy is egy harmadik 

 szarv , szélesbb és sokkal rövidebb , hanem szinte varrány 

 által ízesűlt. Ezen állat különben legnevezetesebb mindany- 

 nyi között nyaka hosszasága és melülsö lábainak arány- 

 talan magassága által. 



. Csak egy faj ismeretes {Tevepdrduc Giraffa. F- Ca- 

 melopardalis girafa. L.) Fréd. Cuv. Mamraif , — Afrika 

 pusztáinak körén , szőre csuta , szürke , egészen behintve 

 szegletes sárga foltokkal, — kis szürke és sárga sörénye 

 van. Minden állatok közt ez legmagasabb , mert feje tizen- 



(') ^. h. Cervus nemorivagus Fr. Cuv. {Erdőbolygó sz. Le 

 Gouazou-Bira) ; C. simplicicornis Ham. Smitli. [Le Gouazou — 

 Apára. 



(') T. h. C philippinus. Ham. Sin. Ceri<. moschntus , ua. 



