KÉRŐDZŐK. 291 



A hah. F. és a házi kecske {capra hircus L.) vcget- 

 leníü különböznek nagyságra színre, szőrök hosszaságára 

 s finomságára , szarvaik nagyságára . sőt számára nézve is. 

 Az angorai kecskéknek , Kapadokiában legpuhább és sely- 

 mesebb szőrök van. A thibetiek hiresek lettek a szőrök 

 közt nölö csudálatos finomságú gyapjú miatt, mellybíil 

 a kasmirkendőket gyártják. Egyiptom magasán egy tömött 

 szőrű, emelt homlokú, dudor alsó állkapocsu fajta van, 

 melly meglehet, korcs szülemény. A gvineai kecskék , 

 mellyeket mambrin s júda-kecskéknek is mondanak , igen 

 aprók , szarvaik hátrafeküvők. Mind ezen állatok erősek , 

 szeszélyesek, bolygók, hegyi eredetöket elárulok, v. szá- 

 raz és vad helyeket szeretők, durva füvet vagy fahajtást 

 esznek. Az erdőknek igen ártalmasak. Jobban csak a gidá- 

 kat eszik meg; hanem a kecsketej sok nyavalában hasz- 

 nos. A kecske már hét hónapos korában meghasa'sulhat ; 

 öt liavig hord ; rendesen kettőt ellik. A bak már egy éves 

 korában bakzik j egy bak több száz kecskéhez elegendő ; 

 öt vagy hat évig él. 



A vad kecske. F. (Le Bouquetin. Capra ibex- L.) Buíf. 



XII, XIII. rl. Schr. CCLXXXI. 



Nagy szarvai elöl négyszegesek , keresztcsomókkal 

 bélyegeztek. A hegyláncok legmagasabb tetején lakik az 

 egész ó világban. 

 A kaukazi kecske- {Le Bouquetin de Caucase Capra 



caucasica.) Guldenst. Act. petrop. 1779. II. xvi, xvii. 



rl. Sclireb. CCLXXXI. B. 



Megkülönböztetik nagy, háromszegletü, elül tompa, 

 de nem négyszegletes , — s mint az előbbinél , csomós 

 szarvai által. Ezen két faj' termékeny nőszést üz a házi 

 kecskével. (^). 



(') T. h. Bouquetin d' Éthiopie , (szerecsen kecske) Fiéd. 

 Cuv. Mammit'. — Bouquetin á criniére cl' Afrique, Tackhaitse, Sam. 

 [sörén^yes kecske-) 



19* 



