292 EMIiŐSEK. 



A JUHOK. F. 

 {Les Moutons. Ovis. L) 



Szarvaik hátra irányzottak s többé kevésbé előre ke- 

 rülök ; homlokok általában domború , — szakállLalanok. 

 Annál inkább nem volnának némileg a kecskcktül elvá- 

 lasztandük, mivel azokkal termékeny korcsokat nem- 

 zenek. 



Itt is, mint a bak nemben több eléggé közel álló 

 vad fajta vagy faj van. 



j4z argali juh; Földinél argali lecske. (L' Argcili de 

 Sibérie. Ov. ammoji, L.) Pali. Spic XI , i. Schreb. 

 CCLXXXYIII. 



Kosának igen nagyok a szarvai , tőben háromszegle- 

 tűck , hegyen gömbölyűek; clíil laposak; keresztben vo- 

 natosak; az anya szarvai összenyomtak, sarló-idom«ak ; 

 nyári gyapja csula, sárgás szürke, a téli sűrű, kemény, 

 verhenyes szürke, arcorán torkán s hasa alatt fehér vagy 

 feliéi'es. Igen rövid farkú , s minden időben egy sárgás tér 

 van a farka körén mint a szarvasnak. Ezen állat egész 

 Asia Jiegyein lakik és akkorára női mint a dámvad. 



A sardiniai juh* {Le Mouflon. Mufione sardiniában, Muf- 

 Joli Korzikában. Ovis musinion- Pali.) BuflP. XI, xxix. 

 rl. Schreb. GCXXXVIII. A. 



Attul csupán abban látszik különbözni , hogy oHy 

 nagy nem lesz, s hogy nősténye nem, vagy ritkán szar- 

 vas, s szarvai igen aprók. Mondják, hogy Krétában is ta- 

 láltatik. Vannak egészen vagy részint fekele fajtái, s má- 

 sok többé kevesebbé fehérek, 



Hihetséges, hogy 



Az amerilai juh, {Le Mouflon d* Amérique. Ov. mon- 

 tana.) Geoff. Ann. M\is. II , LX. rl. Schreb. CCXCIV. D. 



Az argali fajhoz tartozik, melly a jég fölött álthat- 



