KÉRŐDZŐK. 295 



tartatik. Különbözik attul emelt és szélesb mint magas 

 homloka, szarvainak a fejbűbi taraj aljához való tapadá- 

 sa, szárai magassága, egy párral több bordája, a bika 

 fejét s nyakát födő s torka alatt rövid szakállt Icépezö 

 bodor gyapja, s röfögő szava által. Ez dühös állat, ma 

 csak Lithvania, a Kárpátok és Kaukaz mocsáros nagy 

 erdeibe szorulkozva , de melly különben az egész mérsé- 

 kelt Európában élt. Ez leg nagyobb az Európában honos 

 emló'sek között. 



Az amerikai bölény. {Le Bison d' Amerique' Buffalo 

 az angol-amerikaiaknál. Bos Bison. L. Bos america- 

 nus. Gm.) Buff. Supp- III, v. Fréd. Cuv. Mammif. 



Feje csontos, bölényünkéhöz igen hasonló, és szinte 

 valamint nyaka s vállai, bodor gyapjúval födött, télen 

 igen meghosszabbulóval; hanem szárai s kivált a farka 

 sokkal rövidebbek. Ejszak-amerika minden mérsékelt ré- 

 szén lakik s a házi tehéiniel tenyészt. 



A hival F. [Le Buffle. Bos buhalus. L) Buíf. XT, xxV. 

 Boeuf sauvage- Aristolelesnél : Arachosiai vad ohör* 



índiábul eredt, a középkorban Egyiptomba, Görög- 

 s Olaszhonba hozaték , — homloka emelt , hosszabb mint 

 széles, szarvai oldalvást irányzottak s melöl hosszú emelt 

 szeg,é]ylyel. Ezen állat nehezen sí:elidíthetö , hanem hatal- 

 mas erejű , a mocsáros helyekel szerelő s azon durva nö- 

 vényeket , mellyekkel az ökrök nem táplálhatok. Teje jó, 

 bőre igen erős , hanem húsa kevéssé becsült. 



Indiában egy olly fajta Van, mellynek szarvai egész 

 tiz lábnyira kiterebülnek; nevök Hindostanban ami. Ez 

 Schaw. hos arni-]a. 



A gival. [Le Gyall; Bueuf des Jongles, Bos frontalis. 

 Lamb.) Trans. lin. VII , ív. s Fréd. Cuv. mammif. 



Bélyegei nagyobb részében megegyez a házi marhá- 

 val , hanem szarvai elörül hátulra lapultak, és szegletes 



