306 EMLOSEK. 



angoloknál. Q) D. orca és D. gkuh'alor.) Laccp. XV , 



i. és kevésbé jól, V, 3. 



Fogai vastagok, kúposak , egy kevéssé görbüllek, min- 

 dein'ilt tizenketten , a hátulsók haránt (keresztben) lapul- 

 tak; testök fóliil fekete, alul fehér; szemök fölött egy 

 fehéres folt fél hold idomban , hálszárnyok fölemelt és 

 hegyes. 



Ez legnagyobb a delfinek közölt, néha húsz sót hu- 

 szonöt lábnyi hosszú, a cetnek Icgkegycllenebb ellensége. 

 Seregesen támadja azt meg, addig ingerli, mig száját f il- 

 latja , és ekkor mindjárt kieszi nyelvét. 



A kos ajlcaholt. [Delfin, aries Risso), Ann. Mus. XIX, 

 I. rl. 1. k. ■ — néha néha a francia pariokra jövó kicsin faj , 

 melly fölső állkapcsábul korán elveszti lögait, az alsóban 

 is csak keveset tart meg. Hátszárnya alacsonyabb és hát- 

 rább fekvő, mint a kardosé- ("). 

 u4 gólyófejü ajkaholt. [U Epaulard a íéle ronde' Delph. 



globíceps. Cuv.) Ann. Mus. XIX. , I. rl. 2 , 3. k- D. 



deductor. Scoresby. 



Feje föle boltos mint egy goly<'t , mclszárnyai hosszúk, 

 hegyesek; hosszasága húsz lábnyinál nagyobb; fekete, de 

 torkátul egész a seggéig egy fehér sujtás van. Több 

 százankint él csapatokban, a vén himektiil vezéreltetve, 

 s néha a francia partokra veltctik. Mindenütt kilendül 



(') Grampus a francia g-ra/zc? /)0/í50«-l)ul rontatott el. Butskopf 

 vagy inkább boots-kopf annyit tesz mint: pajkafejü, Schwerdtfisch ^ 

 kardoshal , hátuszonya miatt. 



(^) hl. Epaulard ventru Bonnatene , Laccp. XV, 3. Hunter. 

 Trans. Pliit.-ébül másolva le, azon idomot mutatja; hanem Hun- 

 ter egyéne tizennyolc lábnyi hosszú volt , a mieink tiznéi nagyob- 

 bak soha sem lesznek. 



A D. ij;riseus Ann. .Miis. XIX. I. rl. i. k. csak a kos ajkabölt 

 lüsz ábráiíolatja , (uo. 4. k.) A regiek valódi aries-e a kardos aj- 

 kából t. 



