312 EMliŐSEK. 



A SZÖKETELYEK. 



{IjCS Physétéres LaceiJcde.) 



Ezek a liúLuszonyos fizétcrek. Közlök csak IvéL i'aj 

 különbuzlelik meg: o. ,,niicrüps'''' i^s ,^tursiu'''' vagy ,,niular^% 

 c's ezek is az ívelt vagy egyenes, iiegyes vagy tompa fo- 

 gak ingadozó bélyege szei-int, (^). ,:[ y, •, 



Szöketclyeket szinte úgy találni a Közép- mint a Je- 

 ges-tengerben ; ezen utolsókat a fókúli legkegyetlenebb 

 ellenségének tartják. 



A CETHALAK. (Földinél; baléiia). 



{Les JJaleines. Balaena. Linn.) 



Tei-mclre s fejők arán^'as nagyság.íra nézve filérnck 

 a fizél erekkel, noha ezeké elül" nincs oUy igen fölpuladva ; 



mi az c'Jetkortul származhatik. Az sem bizonyos azonban, liogy a 

 neve alatt iiiiitattak , nem jőnek-c a kaidos ajkabolttul vagy más 

 nagy cleJfintiil. 



Linné P/iyseter macrocephalus-a. {cach. cylindrique de Bouna- 

 tcnc, Phj'sale nem Laccp.) igen jó bélyeget biina föcstendóje liá- 

 ti^-^bb lévőségében; lianem ezen faj csak Anderson egy rósz ábrázola- 

 tán alapnl , és bozzá hasonlót senki sem látott. 



Az alhicans Brisson , hu'id-fisk Eged és Anderson , mellybül 

 Gmelin a bosszúfejünek fajtáját csinálá , nem egyéb mint a fehéres 

 bátasik, mellynek foIsö fogai jókor kihullanak, a mint lóla meg- 

 győződtem. 



(') Valamennyire bizonyosan csak egy faj ismeretes, Bayernek 

 egy rósz képe szerint [Act. nat. Cur., Ili, 1. rl.) melly egy Niz- 

 zánál partra vetett egyénriii készíttetek. A mular nevezet igen hatá- 

 rozatlanul adaték neki ; Nicremberg muhír-']a fizéler ugyan , hanem 

 semmi sem bizonyítja meg, hogy más faj volna. 



Lásd kíiiönben a szöketök különbféle jeleleléiiil a szerzőknél 

 Cuv. Recherches sur les Osx. fossiles , Y. köt. 328. stb, lap. és 

 Vojagc c/t Freycinet. xii. rl. A nii u Lacéprdc által (Mém du Mus. 



