CETEK. 315 



giaknál. Martens után másolva van Anderson és lion- 

 naterre s többeknél. Lac. I. íig. ii. k. 



OUy hosszú , de jóval vékonyabb a közönséges cetnél , 

 igen közönséges ugyan azon tájakon mint amaz, hanem 

 a halászoktul kerűltetik, mivel kevés szalonnát ad, s mel- 

 lette igen vad , fogni nehéz , sőt a kis hajóknak veszedel- 

 mes is erőszakos mozgásai által midőn megtámadtatik. 

 Nincs egészen megbizonyítva , hogy nem ez-e a baski ái'ka- 

 cet, rosszul vizsgálva s neve elrontva. 



Az árlos hasú szárnyugetek vagy árkagetek (ror- 



QUALS). 0- 



A bőr torkokon és melökön hosszában redelt , i^^^w 

 mély árkokkal, mellyek következőleg igen kiterjeszthe- 

 tők, de ezen tulajdonság haszna még nem igen ösmeretes. 



Ugy látszik, hogy az európai tengerek két fajt birnak. 



A haski drlacet. {La Juharte des Basques, Balaena 

 boops. Lin.) Lacép. I. 3. k. IV. 1 s 2 k, — V, i. k. 

 VIII, 1, 2. k. 



Hosszabb a közönséges cetnél , hanem a szikár szár- 

 nyucetnél följegyzett alkalmatlanságot mind birja. 

 A Jcözéptengeri árlcaceU {Le Rorqual de la Méditerra- 



née. BaL musculus- L.) Lacép. Vi , vii. 



Melly az elöbbitül csak néhány részlet viszonyaiban 

 különbözik, i^). 



lanJiak szinte nord-caper-nek neveznek. L. Cuv. Recherches sur 

 les ossements fossiles. 561 — 363 1. 



(') Rorqual barázdás cet, ezen ledök miatt. 



C) A balaena rostrata Hunter, Fabric. Ronnaterre, vagy a hoops 

 igen különböző Pennant és Pontoppidanétul , melly padlatfogu, 



A bal. gibbosa és gibbosa B. vagy nodosa Bonnateire jobban 

 volnának raegbatározva j hanem csak Dudley (Trans. phil. 387.) 

 szerint ismeretesek, és az nem bizonyos, hogy ezek meg nem vál- 

 tozott egyének e. L. Cuv. Recherches sur les Oss. fosn u. o. 



