332 MADARAK 



Amerika keselyűkcL Lcrciii , jeleseket azon faraj (Iius- 

 rigya) miatt, mclly viaszhártyájukon ül. Csorrok akkora 

 miut az elöbLiekiiél , de ori'lyukaik lojásdadok cs iio- 

 szanliak. Ezeknek neve : 



TARAJKESELYEK. 



[SarcoranipJius de Duméril; Gypagus, Zopüote Vieillot. 

 JCarmngeier)' 



Amerika lakói jelesek azon húscsombókrul , mellyek 

 csorraik viaszhártyáján ülnek , csorrok olly nagy mint az 

 előbbieké, de orrlyukaik peteidomuak s hosszantiak. 



1. A pápa tarajkesely t [Pápa heselyi'u F. Le Roi des 



Vautours. Iruhi Cha. de Azz. T^ultur papa, Lin * 

 Der Geierhünig). Enl. 428. Vieiü. Gal. 3. 



Ludnag\-ságu , első korában feketés j (Spix. 1. rl.)> 

 utóbb feketével és sárgával kevert (Vaill. Afr. 13.), végre 

 negyedik évben, köpönyege sárga, tollai (evezői s nyak- 

 lata) feketék. Feje s nyaka csupasz részei élénk színűek, 

 csombókja pedig fogas mint a kakastaraj. Déli Amerika 

 sikjain s más heves tájain lakik. (Honi) neve onnét jő, 

 hogy az urnbuk félénken átengedik neki, a lecsapónak, 

 helyüket azon dögnél, mellynek evéséhez ők már hozzá 

 fogtak. 



2. A londor , grif tarajhesely. {Grif Tceselyü F. Le Con- 



dor ou Grand T^autour des Andes. Kullur gryphus 

 L. Der Condor oder Cuntur. Cathartes Gryphus. 

 Temm. rl. 133 és 408. Humb. Obs. zooL rl. viii. 



Feketés, szárnya nagy része hamvas , nyaklata selyem 

 képű s fehér; a himnek , felső nagy de fogazatlan hus- 

 csombókján kivül van csorra alatt is , mint a kakasnál. 



■z. t. igen közelít az Orikuhoz. Oldal-taraji nem hatnak olly magas- 

 ra , csorra gyöngébb. 



