IIAGADOZÓK. 333 



Első korában hamvas bama és nyaklótlan. A nőstény ta- 

 raj liijával van s egészen szüi'kebarna. Ez azon nevezetes 

 faj, mellyck termetét olly nagynak költötték, azonban 

 csak kevéssel nagyobb a mi kesely-sasunknál (Földi sza- 

 kállas grifjénél) , mellyhez természete is liasonlít. Az Án- 

 desek legmagasabb bércein tanyáz , s a legmagasbra emel- 

 kedő madár. 



A TYUKKESELYEK. 



{Les Cathartes. Cathartes. Cuv. Gallinazes^ ou Catha- 



ristes. Vieill. Hühnergeier). 



Csorrok mint a tarajkeselyeké , azaz vastag , és to- 

 jásidomu hosszanti orrlyukakkal; de nincs tarajok; fejők 

 nyákok csupasz. 



1. A harna tyuMesely- {Le C. P^autourin, T^ult. califor- 



nianus. Sh. Tem. Col. 31. 



Üj Californiábul ; nagyságra kondorhoz közelít; szár- 

 nyai aránylag hosszabbak ; egész tollzata barna. 



2. A feJcele ty. {U Aoura. V. aura. L- Der A-Ura, 



Acabiray Az. Enk l87. Viellot. Am. sept. 2. ct Ga- 

 ler. 4. 



Fekete 4 farka vágott; kakas nagyságú. 



A DÖGKESELYEK. 



{Les Percnopiéres (^). Percnopterus. Cuv- Üypaeios 

 Bechst. Neophron Savigny. Aasgeien) 



Csorrok vékony, hosszú, görbülete fölött kissé du- 

 síadt, oi'rlyukaik tojás-idomnak, hosszantiak, s csak fe- 

 jők csupasz, nyákok nem. Közép nagyságú madarak, s 

 cröre nézve a tulajdonképi keselyűkhöz nera közelitők ; 



(') Pcicnoplcnií:=fckcle izúiiiyu. Jgy liivták e fajt a icjjick. 



