RA&ADOZÓK. 339 



na hoszfoltokkal , nem egyéb vén himnél- Sziklákon 

 fészkel. 



A többi három fajnak rövidebb ujai s ezeken kevesb- 

 bé elölalló gumói vannak. Nem röpülnek oUy sebesen , 

 egereket bogarakat vadásznak s megfogják az ülö madarat. 



Legszámosabb 



3. A vércse. {La Cresserelle. Falco tinnunculus. Lin. 



Der Thurmfalh.) Enl. 401. s 471. Naum» 30. 



Fölül verhenyes , fekete foltokkal , alul fehér , hosz- 

 szában halvány barna foltokkal 5 a hím feje s farka ham- 

 vas. Francia s ugy látszik magyar nevét is csikorgó (ver- 

 csegü) kiáltásátul kapta. O tornyakban és falakban fészkel. 



4. Az apró vércse. {La petité Cresserelle. Falco cen- 



cJiris: Frisch. et Naum. F. tinnunculoides. Schintz 

 et Temm. Cerchneis Cenchris. Br. der Heine Thurm- 

 faike) Naum. 29. Frisch. 89. Brehm. V, 3. 



A hím fóliü folttalan , különben hasonlít a vércséhez; 

 szárnyai kissé hosszabbak , körmei fehérek. Ezen faj , so- 

 ká összezavarva az előbbivel, leginkább délszaki Eurojiá- 

 ban lakik. 



5. A szürhe {veres Idhu) vércse. {La Cresserelle grise. 

 Falco rufipes. Beseke* F. vespertirius. Gm. Erythro- 

 pus vespertinus. Br. Y. 'i. Der rothfüssige Falke). 



A hím sötéthamvas , combjai s hasala verhenyó's ; a 

 nőnek háta hamvas, fekete foltokkal, feje s egész alrésze 

 többé kevesebbé verhenyö. Az előbbinél is kisebb ; Euró- 

 pa keletén kiterjedtebb, Siberiában közönséges, Német-és 

 Franciaországban ritka. C). 



(') Add hozzájok ez idegen fajokat: 1-ször a vércséhez szom- 

 szédok : a montagnard , F. capensis Sh. (foki sólyom); F. spar- 

 verius. Enl. 465. W'ils. II, XVi. 1. és IV, xxxn, 2. — és két vagy 



22 * 



