RAQADOZÓK. 341 



grönldndische Edelfalle.) Buff. Eul. 210. 450. 162, 



Naum. 21. 22- Brelira. V. 1. 



Egy negyeddel nagyobb a sólyomnál, s minden va- 

 dászó madarak között Jegbecsiiltebb. Leginkább éjszakrul 

 hozalik ; tollazata rendesen barna fólül , minden tollon 

 halványabb pontozat-szegélylyel , és keresztvonalokkal a 

 takarókon és tollakon 5 alul fehéres , hosszas barna foltok- 

 kal, mellyek idővel a combokon kereszt-vonalokká vál- 

 toznak; farka barnával és szűrkével sugarolt; de annyira 

 különbözik a barna vagy fehér, bősége vagy hiánya miatt, 

 hogy vannak egészen fehér testüek , és a hol barna nem 

 marad máshol fön , mint egy folt a köpönyeg mindenik 

 tollának közepén; lábaik és viaszhártyájok majd sárga, 

 majd kék. (^). 



A sólymok alrendének második föneme : 



A NEMTELEN RAGADOZÓ MADARAK-é. 



így nevezetnek, mivel nem egy könnyen használtat- 

 halnak, a vadászatra; e törzsök számosabb sokkal a neme- 

 sekénél, s többszöri felosztást kivannak. Szárnyok leghosz- 

 szabb tolla majd mindig a negyedik , az első pedig igctj 

 rövid, a minek azoti sűkere van, mintha szárnyok vég- 

 rül fei'dének volna metszve, lionnan gyöngébb repülésök 

 származik, különben mindenben megegyeznek; csorrok 

 kevesebbé légy vcrzcll , mivel hegyéhez közel nincs oldal- 

 foga , hanem csekély kimetszés hossza közepén. 



SASOK. 

 {Les Ai'gles. Aquila. Briss. Adler.) 



Az első törzsököt képzik ; csorrok igen erős, egyenes 



(') AdtI ho/,7.á mint í<Íce;ch fajt, a hamvas kerecsent {g;crfiiu1t 

 cendré y F. atricapillus Wils. VI. Hl, 3,9 a hatnvas ölyt' , {lába- 

 sé cendree, F. ciiicicus G m ) csak fiat:il leliet «; fajbul. 



