342 MADARAK 



alapú , s hegye felé görbült. Ezek között tal-?ltatnak a nem 

 legnagyobb fajai s a leghatalmasabb ragadozó madarak. 



A tulaljdoképi sasok. 

 (Les Aigles proprement dits. Aquila. Cuv. EigentlicJie 



yldler). 



Lábok tollas, egész az ujok gyökéig; hcg^^ekben él- 

 nek madarakat és emlöseket vadúszva; szárnyaik olly 

 hosszuk, mint farkok, repülésök olly magas mint gjors, 

 s bátorságok minden más madárét lolűlmulja. 



1. A parlagi sas. F. {L' Jligle commun* Falco fulvus. 



F melanaélos , F niger. Gm. ('). Enl. 409. Naumann 



8, 9. rl. Wils. VII, LV. 1. 



Többé kevésbé barna , tarkója sárga , farka felső fele 

 fehér, a többi fekete. Ez legkiterjedtebb faj minden he- 

 gyes vidékeken. 



2. A sárga [havasi) sas , (F. Aigle royal. F. CJirysaétos), 



Enl. 410., csak abban különbözik tőle, hogy farka fe- 

 ketés, s rendetlen hamvas szalagokkal jeleJt. Azt bi- 

 zonyítják, hog^^ ez teljesen kinőtt parlagi sas (^). 



3. A császári sas. {L' Aigle imperial. Falco imperialis. 



Bechst. F. MogilniL Gm. Aquila heliaca. Savign. 

 Ég. ois. XII. rl. Vicillot gal. 9. Naum. 6, 7 rl. Temm. 

 Col. 15. és 152. 

 Szárnyai még hosszabbak; válltollain egy nagy fe- 



(') A valódi faj jól mntattatik: Enl. 409, melJy parlagi sas. A 

 vedlés néraelJy szakában, láthatni tollazatán a tollak alapjának fe- 

 hére't. Ekkor = F. fulvus canadensis. Edw. I. A mi a jF. mela- 

 naetost illete , csak a regiek ingékony leirásán alapult s csak az em- 

 lített ri. Enl. 409. hivattatik. Végre a F. niger. Brown. nem egyéb 

 mint életkori csekély különbség. 



(■) Terara. Man. d' Ornit. 1 , 39. 1. 



