352 MADARAK 



mclly nélui egeszén ]i(')rc]icr; de iigy lúLszik liogy csak 

 l'ujLííja cgv oltani madárnak, melly fúliil hamvas, alul 

 íchcr, szürke hullám-nyomokkal. (^). 



A Jiéjáklioz számláihalni meg némclly amei'ikai ma- 

 darakat rövid szárjiyokkal és rövid de hálós lábakkal. 



A haholíXH héja. {Tj yíutour rieur ^ ou. a calotle blanche. 

 F. cachinnans. Lin. Nacogua- d' Azz. Der Lach- 

 falhe.) Vieill. Galer. lí>. Spix. III. 



Kiállása szerint neveztelek el; fehér, köpönyege s 

 egy szalag, melly a szem körérül indul el s a tarkón 

 lársával egyesül , barna és fehér foltokkal. Délamerika 

 mocsaraiban mászókkal s (hüllőkkel) halakkal él. (^). 



A KARVALY (Karolj, F.) 

 [Epervier- Nisus. Cuv. Sperber-) 



nevel közönségesen azok kapják, mellyeknek lába 

 paizsos és emeltebb, — lianem egyik oszlásbul a másik- 

 ba majdnem észi'cvehctlen az átmenetei. 



(') Más idegen héják : a szürke hasú h. (F' poliogaster. T.) 

 Col. 264. 205. — A három szalaga h. (í*. triinrgtitus, T. Col. 303 ; 



— A fuher tarkójú h. (F. leucauchen. T.) Col, 306. ; a k'úllős 

 héja (jP. radiatus. Latli.) col. 123. — Autour poliosome. Qtioy ct 

 Gaym. Voy. de í'ieyciiicl. xiv. il. ; a F. leucorrhous. uo. Xiii. il. ; 



— A farkk'órű h. (^Aut. a queue cerclee. F. unicinctus. .T Cu\. 313.) 

 Ezen három utolsó igen hasonlít a pártatlan hcjasashoz. ^ pensYl- 

 vaniai k. {F. pensyh<anirus, Wils. IV. Liv. i.) — A veresfarku h. 

 {Aut, á queue rousse. JP. borealis. L. Vieill. Am. xiv. rl. Wils. Lír, 

 !• — Falco leverianus. Aut. levérien. Wils. Lii. 2. — A vonatolt 

 h. F. striolatus, T. Aut. multiraie. Col. 87. 294. vagy Asturine ceti- 

 dree Vieill. gal. 20. F. monogrammicus. T. Aut. monogramme. Col. 

 514; — Duíiummiere héjája. (F. Dussuinieri. T.) Col. 308. 3G6. 

 Ezek lassankent a karolyokhoz vezetnek által. 



(") Ide tartozók: jF. Melanops. Lath. Col. lOJ. Ezen alosztás- 

 biil csinálta Vieill. u IJEiu'ÉTiiTnoÉll&ü-ckct, 



