RAGADOZÓK. 353 



A hözönséges karvaly. {Epervier conwiiiri- F. nisus. I^in. 

 Der Sperber, FinckensLösser. FinckeiŰLahícht.) Eul. 

 412. 4Ü7. Naiim. lí). 20. Br. VI. 2. 



Színe ; mint a héjáó , de lá])ai niagasbak , s Icrniclc 

 egy harmaddal kiseljh. Mind a melleit szinte használtatik 

 vadászatra- A fiatalnál alul nyil vagy könyidomu, hosz- 

 szas , és vörhenyes foltok vannak j köpönyege tollai szinte 

 vcrhenyessel szegettek. 



Vannak még apróbb idegen fajok. ('). 

 ■ De vannak sokkal nagyobbak is, mint: 



A dalos karoly. {IJ' Epervier chanteur. Faucoii cJiari- 

 teur, Vaill. Afr. xxvii. E\ musicus. Daud: Dcr 

 Singsperher.) 



Olyü nagysága, fölül Jiamvas , alul és farcsikán fe- 

 hér barna sngárzattal , liatalságában barna, verhciiycssel 

 tarkítva. Afrikában találtatik, liol foglvokat, nyi'j lakat va- 

 dász, és fákon fészkel. Ezen egy ragadozó madárfaj is- 

 nioretcs , melly kellemesen énekel. ("). 



(') Mint a Gabar. Vaill. Afr. 33. F. gabar. Sli. Col. 122. llO. 

 a Minule , uo. 34. F. minuUus. Sli. 



(^) Más idegen karolyok : a Buse mixte couleux de plonib. ht.L 

 67. vagy a kurtaúju karoly (í*. hemidactylus T. Col. 3. 91.; a F. ma~ 

 gnirostris. Enliim. 4G0. Col. 8G.; a F. columbarius. Calesb. 4. Vieill 

 Am. rí. 2. Wils. II. xv.; 3. Ep. tachiro, Vaill. Afr. 24. F. tachiro 

 Daud. Col. 377. s 420.; — a kukuk-karoly {F. cuculoides T.) 

 col. liO. 12'J. a vcrhenyhasu k. {F. xanthothúntx. T.) col. 92.; — 

 a vesszSs k. {F. virgatus. T.) col. 109. ; — a rövid szárnya k. {F. 

 brachipterus. T. col. 14. 116. vagy F. concentricus. Ilig. — a sapkás 

 karoly. {F. pileatus. pr. Max.) col. 205; — a csupasz torkú k. 

 (F. gymnogenys) col. 307.; a pcnsylvaniai k. (Ep. ardoisé. F. pcn- 

 sylvanicus. Wils. VI. XLVié 1, — Igen különböző a hasonlón ne- 

 vezett ölyvtül u. a. LiV. rl.), a Galal, col. 67.; gyors k. {F. ve/ox.) 

 Wils. VI. Liii. 3.; a téli k.{F fuemalis.) Wils- IV. .x.xxv. 1.; a su-. 

 CUVIEll I. K. 23 



