RAGADOZÓK. Gf)? 



De az ölyvek nagyobb részének lába csupasz és pai- 

 zsos. Nálunk csak 



a közönséges ölyíi találtatik. {La Biise commune. F. bu~ 

 teo. L. Der MausefalL) Enl. 410. Naura. 33. 



Barna, fehérrel többé kcvesbbé hullámzott a hasán és 

 torkán ; vidékeinken ez a legböségcsb és ártalmasb ragadozó 

 madár. Egész évben erdőinken marad; zsákmányára a fák 

 vagy domb magasárul csap le, és sok vadat ront el. P). 



Némelly fajok búbosak. 



A gyilkos ölyv. {Le Bacha.) Vail. Afr. xv. rl. 



Akkora mint a mienk , barna , melle oldalain s ha- 

 sán apró gömbölyű és fehér foltokkal ; búbja fehér és fe- 

 kete, farka közepén széles fehér szalag. Igen kegyetlen 

 madár Afrikában , főképen a sziklabúkat vadászsza. (-), 



lus. Cuv.) , col. 79. vagy a buteo melanoleucos. Vieill. galer. 14; 

 — & fekete ölyú. {F. niger). Wils. VI. LIII. 1 es 2. niellyeket Bo- 

 nap. K. egynek tart Penn. F. sancti Johaniiis-ével. 



(') Más idegen ölyvek: Rou-noir, Vaill. Afr. 16. {F. jacal. 

 Daud. es Sh.) ; — Tachard. u. a. 19. {F. tachardus , Sli.) ; — a 

 Buseray , u. a. 20. [F. busarellus. Sh.) — a szürke pojú ö. {F, 

 polygenis. Tem) col. 325. — A barna ölyv. {F. fuscus.) Vieill., 

 Am., 5.; — A Tachiro , Vaill. 24. (F. tachiro Sli.), A Milán cres- 

 serelle , Vieill. Am. , 10. s a Gatal nőstény, col, 180.; ezen fajbul 

 a F. plumbeus , Spix. VIII. liihetó ven egyen , és hol az oldalvágány 

 némelly egyéneknél foggá hegyesül, noha tollai mint a ncmtelene- 

 ké. — A hosszú szaniyu ö, {F. pterocles. Tem.) col. 56. 139. — 

 a foltos háta ö. (F. paecilonotos. Cuv.) col. fl. — a köpönyeges ü. 

 [F. lacernulatus . T.) col. 437. — n halvány, ö. (F. liventer. T.) 

 col. 43S. — a rozsdás farkú ö. {Buteo ferruginicaudus) Vieill. 

 Am. , 6. 



(*) A. h. az indiai fehér bábu ölyvet. {F. albidus. T.) Col. 19. 



Jegyz. A Buse roussatre , Tem. col. 25. valeracnnyire közelít 

 az örvölyükhöz emelt lábai de nem a nyakköiv által; ezen két osz- 



