RAGADOZÓK. 350 



hamvasak. A Busard du marais (F. aeruginosus], enl. 424. 

 Naum 38, barna, fején és mellén világos sárgával, ugyan 

 az de idősebb madár; de vannak vizsgálók, kik külön- 

 böző fajnak vitatják. Mindenik különösen a vizek közeletén 

 tartózkodik, ott bogarakat vadászand''». ('). 



Végre 



A tithdr Jcígyósas. F. {Messager, Secretaire- Serpen- 

 tarius. Cuv. Gypogeranus) , Ilig. (^). 



Afrikai ragadozó madár, mellynek lábai legalább más- 

 fél oUy hosszak , mint az előbbiekéi , melly okbul sok 

 természetvizsgáló által a gázlók közé számláltaték ; de egé- 

 szen tollakkal födött lábai , görbült és szelt csorra , 

 duzadt szemholdai, s boncolatának minden adata a jelen 

 helyre teszik. Lába paizsos, ujai arányilag rövidek, szem- 

 köre tollatlan 5 durva hosszú búbja van fejhátán s farka 

 két középső tolla sokkal hosszabb a többinél. Cap környé- 

 kén a száraz nyilt helyeket lakja, hol futva kergeti a má- 

 szókat; innét a járkálás luiatt vásottak körmei. Nagy ereje 

 lábában sSiW. Ez Gm. Falco serpentarius-a. enl. 721. Vieill., 

 gal. 200. Martinique szigetén szaporítni próbálták, hol 



(') Külföldi fajok: L' acoli. Vaill. Afr. 31. {F. acoli. Sh-). — 

 Xe tchong , u. a. 32. és Sonerat II, 182. QF. Melanoleucos. — {F. 

 palustris. Pr. Max. col. 22.) — Le gienouillard. Vaill. Afr. 23. 

 {F. rúnivorus. Sh.). — Le busard roux. Vieill. Amcr. ix. rí. mellyel 

 e szerző egynek gondol a F. hudsonias-sal Edw. 107. — a téli ör- 

 völyü {Cire. hiemalis) Vieill. Amér. 71. melly ugy látszik = F. hie- 

 malis Wils. IV. xxxv. 1. — A fehér farcsiku ö. (Circ. europygis- 

 tus) Vieill. Amér 8. — Hihetőleg a F. uliginosus Ediv. 291. ezen 

 alnemhez tartozik, de mindaddig nehéz lesz fajait meghatározni, 

 mig nem vizsgálat folytaték azon változásokon , mellyeket a kor tesz 

 tollazatokkal. Hónap. Ch> azt mondja, hogy a F. uliginosus cya- 

 77cws-nak fiatal nösténje. 



(') Vieillot •• ucvcLet opyinthéres-ie vállo/.latá. gat 260. rl. 



