RAGADOZÓK. 363 



ezen nerabűl egy faj sincs, de van a két szíiraz éjszaki 



részein , p. u. (^) 



A laphoni liuholy. {La grandé Chouette gn'se de Lapo- 



nie- Str. laponica.) Gm. 



Majd akkora mint a mi nagy súholyunk; fölül szür- 

 kével s barnával kevert, alul fehéres, szűrke-barna hosz- 

 szas foltokkal. Svédhon éjszaki iiegységén lakik. 



A BAGÁLYOK. (fÁTYOLBAGLYOK.) 

 {Les Effrayes. Srix. Savigny). 



Fülök akkora, mint a fülbegeké s fodőt bir majdnem 

 nagyobbat ezen utolsókénál; de hosszú csórok csak vége 

 felé görbül meg, mig minden lobbi alnemnél hegyénél 

 kezdve ívelt. Nincs tollagok ; lábaik tollasak, de ujaikon 

 csak szőr van. A szemöket körülvevő , szőr toUaktul kép- 

 zett a'Z-arc, kitex'jedtebb s nekik még rendkivüliebb arc- 

 idomot ad, mint a többi éjeli madaraknak. 

 j4 Idng-bagdly. {Strix flaimnea. L.) enl. 440. Frisch 



Lxxxvii. Naura. 47 , 2. 



Franciahonban egyedül ismert faj , s az egész földön 

 elterjedettnek látszik. Háta sárgával és hamvassal vagy bar- 

 nával föllegezett, igen csinosan van behintve fehér pon- 

 tokkal, mellyek mindenike két fekete pont közé zárt; 

 hasa majd fehér, majd sárga, barna föltokkal vagy nélkül. 

 A tornyakban fészkel, s a köznép ezt szokta leginkább 

 a szerencsétlenség jósának tartam. (^). 



Wils. 111. XIX. í., mellynek nősténye vagy fiatala a Str. asiv. u. a. 

 IV, XLii. 1. — Az iíregi f'úlbeg (Str. cunicularia. Cli. Bonap.) Ain, 

 I , VII, 2. 



(') A. h. a kanadai szürke huholy. [Str. nebulosa. Gm.) Wieill. 

 17. Wils. IV. xxiii. 2. 



(^) A. h. (Str. badia. T.) Col. 54. Jegyz. A Chouette a queue 



