RAGi\DOZÓK. 365 



lollagok van. Az ismerteknek vastag lábaik vannak , egész 

 a könnökig tollasak; illyen; 



A nagy suholy. Nagy füles bagoly , fejes bagoly. Földi. 

 {Le grand Duc des naturalistes. Strix bubo. De?' 

 grosse Shuhu.) Enl. 434. Friscli- xciii. Naum. 44. 

 Legnagyobb éji madár, sárga, de minden tollának 

 szárközepe s oldalpontoza barnák ; fölül a barna szin ural- 

 kodik, alul a sárga, tollagai majd egészen feketék. (^) 



A tollagos reszgölyöh. {Les Chouttes a aigrettes.) Vaill 

 Afr. XLiii. 



Nem egyebek oUy suholyoknál , mellyeknek tollagai 

 távolabb állanak. 



AZ ÉJBAGLYOK. (Éjbegck). 



{Les Chevéches. Noctiia. Sav. Kauz) 



Nincs tollagok, sem kimetszett s kimélyelt csigájok; 

 ennek njalása tojásképü, alig nagyobb mint más mada- 

 raknál; a szórt toll-kög kisebb s kevesebbé teljes mint a 

 suholyoknál. Hasonlatosságok a nappali ragadozó mada- 

 rakhoz szinte szokásaikban is mutatkozik. 



Némellyek hosszú vágott farkkal tűnnek ki; ujaik 

 igen tollasak ; nevök : 



KAROL YBAGOK , KARvAL-BAGLYOK. 



{Chouttes-eperviers. Surnia. Dumer. Sperbereulen^ 

 Ugy látszik hogy egész éjszakon találtatik uehány 

 egymáshoz y^^w közeli s rosszul különböztetett faj vagy 



C^) Str, scandiaca. Lin. nem állhat meg , mert csak egy Iludbek. 

 által hatra hagyott ííbráia építtetek, melly hihetőleg a nagy suholy 

 egyik fajtája szerint készült. A. h. Str.magellanica. enl. 585. melly- 

 lül a Str. virginiana. Daud. II. 13. Wils. Am., VI. L. 1. vagy a Str- 

 pinicola. Viell. Am. 19, csak verhenycsb színezés által különbözik. 



