368 MADARAK 



Vannak ezen loUallan újii éjbagiyok közoii, nagyság- 

 ra a mi rcszgölyeinkhcz közclíLök. Caycnnc löbb szép (ajl 

 ad , s nevezetesen a három következőt. 



A sárga éjhagoly, {La chevéche fauve* Sir. Cayennensis. 

 Gm. 442. Sái'ga alapon barnával rendetlenül s finoman 

 kűllözve keresztben. 



A fekete éjbagoly {Huhul- La Chevéche nőire ou HuhuU 

 Vail. Al'r. XLI. Str. lineata. Sh. Str. albomarginata. 

 Spix. X. 



Fekete alapon fehérrel vonatolva keresztben, farkán 

 négy fehér vonal. OUy kevéssé irtózik a naptul, hogy nap- 

 pali bagolynalc is neveztetik. Ezen két faj nagysága a közön- 

 séges éj bagolyéval egy. 



Az örvös éjhagoly. {La Chevéche a collier. Sir. lorcjuala. 

 Daud.) Vaill. Afr. xlii. 



Fölül barna, alul fehéres, szembőrc és egy szalag a 

 mellén barnák; torka és szemhol(Uii fehérek. A i-eszgíilyt 

 nagyságra föliilinulja, ez Azzaránál a tollagtalan Nacitrulu. 



Vannak végre Amerilcában szintolly csnpasz lábnak, 

 mint ujviak; illyen a rnezilhihu éjhagoly {la chevéche nu- 

 dipéde, Str. nudipes Daud.) Vicil. Amér. xvi. — Végre. 



A PICZIBEGEK, (PARABAGLYOK.) 



{Les Scops. Scops^ Savign. Zwergohreule.) 



Fiilei a fej tetején vannak, kögeik tökéletlenek s ujaik 

 csupaszok mint az előbbieknél, toUagaik hasonlók a sú- 

 holyok- és füles baglyokéihoz. 



ténye a : Str, grallaria. ua. Col. l36. — Str. castanojHcra. Hoft'. 

 vagy Str. spadicea. Reinw. col. 98. — Str. pumila Ilig. v. cabouré. 

 Azz- col. 59. s ennek a Str. passerinoidcs , liihelölcg liínic col. 344. 



— Str . ferruginea. pr. Max. col. 19'J. — Strix hirsuta. T. col. 289. 



— Str. occipitalis. — A Str. Muu^ct , col. 46. már elég nagy lesz- 



