VEREBEK. 385 



Néinelly madár nemek vagy aluemek igen közel 

 vannak a légy kapuk sorának bizonyos láncolatához-, no- 

 ha nagyságra azokat igen fölülmúlják. Hlyének: 



A ZSAROIiYCSUPOK. 



{Les Gjmnocéphales. GeoíFr. ou Tyrans-Chauves$ 



Nachíl^opf,) 



Csorrok majd mint a zsarolyoké ; csak az erösz ível - 

 lehb egy kissé nálok , s arcok nagy része csupasz. 



Csak egy cayennei Hij ismeretes; varjú nagyságú 3 

 spanyol-dohány színű- (*). 



A CSŐRRÖP-ek 

 (Les Cephaloptéres. Cephalopterus. Geoffr.) 



Csorrok töve ellenben fölemelt tollakkal bélelt , mely- 

 Kék felső végokon kiterjedve, széles tollcsomagol kép- 

 zenek napernyő idomban. 



osztásra igen hasonlítók a M ruticilla-hoz, de csorra nézve különbö- 

 zők , mint M. miniata. T. = túrd. speciosus. Lath. coJ. 156. M-Jlam- 

 mea. Forst. Zool. ind. 25. Tem. Col. 263. = Parus malabaricus. Lath. 

 — M- hyacinthina , Col. 30. — M. azitrea. (i' ^uzuroux) Vail. Afr. 

 158. 2. — M. nigerrima^ Vieil. Dict. Spi.x. 18. 1. — M. galeata. Spix. 

 17 , különböző faj. — M- stellata. Vieil. Vaill. 157. 2. — M. longi- 

 pes. V. Miro — Miro. új Zelandban. Less e's Garu. Voy. de Dupei\ 



Zool. 19. rí. 1. — M. crysomelas. uo. 18. rl. 31. nivea. Sp. 29, 1. 



M- icterophys. Vieill. Dict. M. mirundinacea. Tem. col. 119. — jjf. 

 multicolor. Gra. Lath. Syn. II, L. melly annyira középen van a légy- 

 kapók és a füstfarku billegtetö között, hogy habozva adhatni né- 

 ki helyet. 



Ezek erösebb csorru fajok, mellyek, ugy teszik, = drymo- 

 puYLEs. Temni. 



(') Ez a choucas chouve , Buff- enl. 521. (Corvus calvus. Gm.) 

 V oiseau moTipcre (atjámmadár) a kajánai négereknél Vail. Qis. d' 

 Amer. ct des Indes xxix. rl- 



CUVIER I. K. 25 



