304 MADARAK 



s nem okoznak ollv cros fogakat, mint. a gcbicscknrl: 

 azoubanban, mint mondlnk, fokonkénti menetel vaii egyik 

 neratül a másiklioz. 



A rig<'>k életnemre inkább szemevő, elég általánosan 

 bogyóval élnek : szokásaik magánosak. 



RIGÓKNAK neveztetnek különösebben azon fajok, mely- 

 lyeknél a szín egy Vagy nagyobb tömegben van elosztva. 

 Legszámosabb 

 a fekete rigó. (Le Merle canimun. Tardus rneriila. Lin. 



Die yímseL Die Schivarzdrossel) ISaum. 71. 



A In'm (En. 2.) egészen fekete, csorra sárga; a nő 

 (Enl. 555.) fölül barna , alul barnás-verhenyes , melén 

 barna foltokkal. Igen vad madár, de mégis könnyen mcg- 

 szelidíthető; jéil megtanul énekelni is. Egész évben ná- 

 lunk marad. 



Egy közel faj , de csak áltmcnő s különösen a begye- 

 ket követő. 

 yíz örvó.t rigó- [Le Merle a plastron hlanc. Túrd. ior- 



quati/s. Lin. Die Ringdr őssel.) Enl- 168, 182. Naum. 70. 



Fekete tollai részmt íehéressel szegvék , s melc liasonb) 

 színű vérttel jegyezett. 



Déli Európa magas begyei két fajt táplálnak 



^ szillai rigót. (Le Merle de roche* Túrd. saxalilis Lm.) 

 Enl. 562. Naum. 73. 



A lék rigót (Le Merle bleU' T. Cyanus. Lin. Enl. 250. 



Naum. 72. mellyektíil 



A magános rigó {Túrd. solilarius. Lin. Le merle 

 solitaire) nem kiilönbözik (^)- Az első melly legtöbbször 



Jegyz. A tan. atricapilla , 809 , 2. s a gujyanensis , gébicsek. 

 A tan. cristatella, Spix , \. f ringilla eristata, Gm. Tan. grami- 

 nta , és a 2'. ruficollis , Sp. 53. sármányok. 



(') Bonncli észrevétele. 



