VEREBEK. .'ÍO') 



jo <íjszaki'a, logisnicrctesebb , meredek sziklákon, ó ro- 

 mokon fészkel; szépen fütyöl. A him feje s nyaka ham- 

 vas, háta barna, farcsika ieJiér, alrészc s farka narancs- 

 szín. (^). 



HÚHosoK , IIÚHIK (HurosTíiadctr F. grives) nevet 

 (hangjoklul) kapnak a tarka tollazain fajok, mellyek apró 

 fekete vagy barna foltokkal boritvák. Ilyen négy \an Eu- 

 rópában, a hálón mind barnák s mcllökön foltosak; éne- 

 kes madarak , bogarakkal és bogy(')kkal élők, nagycso- 

 portokban utazók, hi'isok igen jó izü. 



1, y4 lép húri. {A lép rigó. F. La Drenne. Turdus visci- 

 'vorus. Lin. Die Misteldrossel ., Der Zienier. Schneer.) 

 Enl. 489. Frisch. xxv. Nanm. 60. I. 



Legnagyobb; szárnyai ala fehér; igen szereti a lép- 

 gyűmölcsöt, s ezen élősdi növényt elültetni segíti. 



2- A fenyös húri. {Fenyőrigó: F. Ltci Litorne- Tiird> 

 pilaris. Liíi.) Enl. 490. Frisch. XXYI. Naum. 67. 2. 

 Die TVacholder Drossel. Krammetsvogel. 



Az clöbbitül leginkább abban különbözik, hogy feje 

 s nyaka föle hamvas. 



3. Az énellö húri- {EneMÖ rigó. F. La Grive propr- 

 dite. Túrd. niusicus. Lin- Die Singdrossel. Zippe) 

 Enl. 406. Frisch. xxvii. Naum. 66. 2. 



Szárnyainak alja sárga ; ez legjobban énekel s ezt 

 leginkább eszik. 



(') Shaw úrral azt Jeliclne gondolni , hog;y a szibériai szajkóval 

 összezavarván , aclá neki Linnaeus a rövröpök tulajdonságait, s 

 majd Cort'us , majd hanius irjfaustus , nevén nevezi. 



A sziklai rigóhoz közelíthetők: le rocar Vaill. Afr. 101 ^s 102; 

 — U espionneur , ua 103. 



A magános rigóhoz közelítő idegen fajok : túrd. Jnanillensis. 

 enl. 636, hihetőleg «=* /w/'ű'. violaceus , Sonn. deuxiéme Voyage, 



